Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-5911/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A hozzám forduló panaszos azt sérelmezte, hogy a Pelikán Szociális és Egészségügyi Szolgáltató Közhasznú Non-Profit Kft. Gyermekjóléti Szolgálata (a továbbiakban: gyermekjóléti szolgálat) nem engedélyezte, hogy a gyermekével összefüggő kapcsolattartási ügyében keletkezett iratokba betekinthessen, azokról másolatot készíthessen. 
A panaszban foglaltak alapján felmerült a Magyarország Alaptörvényében nevesített jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye sérelmének gyanúja, ezért vizsgálatot indítottam.

Az érintett alapvető jog
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye. „Magyarország független, demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk (1) bekezdés)

Az alkalmazott jogszabályok
Magyarország Alaptörvénye (Alaptörvény)
1952. évi IV. törvény, a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
1997. évi XXXI. törvény, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
2004. évi CXL. törvény, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
(A vizsgálatban alkalmazott jogszabályi rendelkezéseket a melléklet tartalmazza.)

A megállapított tényállás
A rendelkezésemre álló iratok alapján a panaszos gyermeke apai kapcsolattartása ügyében a gyermekjóléti szolgálatnál keletkezett iratanyagról, valamint a kapcsolattartási alkalmakkor készült feljegyzésekről – a Gyvt. 136/A. § (1) bekezdésére hivatkozva – másolatot kért.
A szolgálat válaszában a következő tájékoztatást adta: „Az Ön által hivatkozott jogszabályi hely (Gyvt. 136/A. § (1) bekezdés) szövegezésében a gyermek szülője, vagy más törvényes képviselője részben a gyermek szülője alatt a törvényes képviselő szülő értendő, ily módon a szolgálatunknál keletkezett iratanyagba betekintési, illetve másolatkérési joggal Ön nem bír. Gyermekjóléti Szolgálat esetén a kliens a gyermek. Gyermekjóléti Szolgálatok szakmai anyagai érelmében alapellátás esetén betekintési joga csak magának az érintettnek, illetve törvényes képviselőjének van. […] Tájékoztatjuk Önt továbbá, hogy ügyfél minőségben a Gyámhivatalnál szerepel, így iratbetekintési és másolás kérési jogát ott áll módjában érvényesíteni.”

A vizsgálat megállapításai
I. A hatásköröm tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. Az Ajbt. 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint közigazgatási szerv, helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, kötelező tagság alapján működő köztestület, a Magyar Honvédség, rendvédelmi szerv, közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében, nyomozó hatóság vagy az ügyészség nyomozást végző szerve, közjegyző, törvényszéki végrehajtó, önálló bírósági végrehajtó vagy közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Ajbt.18. § (2) bekezdés a) pontja szerint közszolgáltatást végző szervnek minősül az állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerv.
A Gyvt. meghatározásában a gyermekjóléti szolgáltatás olyan, a gyermek érdekeit védő speciális személyes szociális szolgáltatás, amely a szociális munka módszereinek és eszközeinek felhasználásával szolgálja a gyermek testi és lelki egészségének, családban történő nevelkedésének elősegítését, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzését, a kialakult veszélyeztetettség megszüntetését, illetve a családjából kiemelt gyermek visszahelyezését. A gyermekjóléti szolgáltatás biztosítása a települési önkormányzat feladata. 
A hivatkozott jogszabályok alapján a gyermekjóléti szolgálatok közszolgáltatást végeznek, így tevékenységük vizsgálatára kiterjed a hatásköröm.

II. Az érintett alapjog tekintetében
Az Alaptörvény B) cikkének (1) bekezdése deklarálja Magyarország független demokratikus jogállamiságát. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam […] kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények1. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.2

III. Az ügy érdemében 
A Csjt. 72. § (1) bekezdése alapján a szülői felügyeletet – ellentétes megállapodásuk hiányában – a szülők együttesen gyakorolják akkor is, ha már nem élnek együtt. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a szülői felügyeleti jogot az a szülő gyakorolja, akinél a gyermeket a bíróság elhelyezte. Kivételt képez, ha a szülők kérelmére a bíróság a gyermekelhelyezéssel egyidejűleg közös szülői felügyeletet rendelt el, illetve a szülőknek a közös szülői felügyeletre vonatkozó egyezségét jóváhagyta. A különélő szülők a gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben a gyermek elhelyezését követően – közös szülői felügyelet hiányában is – együttesen gyakorolják jogaikat, kivéve, ha a különélő szülő felügyeleti jogát a bíróság korlátozta, szüneteltette vagy megszüntette. A gyermek sorsát érintő lényeges kérdés: a kiskorú gyermek nevének meghatározása, illetve nevének megváltoztatása, tartózkodási helyének kijelölése, továbbá iskolájának, valamint életpályájának megválasztása.3
A gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben való döntés kivételével szünetel a szülői felügyelete annak a szülőnek, akinek gyermeke a különélő másik szülőnél van elhelyezve, de szülői felügyeleti jogát a bíróság nem szüntette meg. Nem szünetel a szülői felügyelet, ha a szülők vagy a bíróság a közös szülői felügyeletről döntöttek/döntött.4
A Gyvt. 136/A. § (1) bekezdése a gyermek szülőjét vagy más törvényes képviselőjét hatalmazza fel arra, hogy a gyermekjóléti szolgált vezetőjénél kérelmet terjesszen elő a külön jogszabály szerinti gyermekvédelmi nyilvántartásnak a gyermek vonatkozásában kitöltött adatlapjaiba való betekintésbe, valamint a gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltatónál, intézménynél keletkezett, illetve részére megküldött, a gyermekkel kapcsolatos iratba. Az iratokról kivonat vagy másolat kérhető. A jogszabályhely nyelvtani értelmezése szerint a szülőn egyértelműen a törvényes képviseleti joggal felruházott szülő értendő.
A Legfelsőbb Bíróság 17. számú Irányelvében hangsúlyozza, hogy nemegyszer mindkét szülő egyaránt képes és alkalmas a gyermek nevelésére, körülményeik, személyi tulajdonságaik erre megfelelőek. A gyermeket azonban – ha a házasságot a bíróság felbontja – csak egyiküknél lehet elhelyezni. Ebben a helyzetben a körülményekben fennálló kis különbség is döntő lehet a gyermek elhelyezésénél. A testület elvi éllel mutatott rá, hogy a házasság felbontásával nem szűnik meg a szülők közös felelőssége a gyermek sorsáért. Az Irányelv hangsúlyozza az egyik szülő gondozásában élő gyermek azon érdekét, hogy a szülők különélését követően is maga mellett tudja mindkét szülőjét, az élet sorsfordulóinál, tanulmányai megválasztásában, az életre való felkészülésében számíthasson segítségükre. 
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a különélő szülő felügyeleti jogának szünetelése a Csjt 72. §-ában foglaltak szerint csupán részleges, és a különélés tényéből következik. A szülőnek a gyermek testi fejlődési feltételeinek biztosítása, a róla való gondoskodás a különélő szülő kötelessége is (tartás). Ilyenkor a napi folyamatos gondozás teljesítése ütközik akadályba a távollét folytán. A gyermekkel való kapcsolattartás (láthatás) ilyenkor is biztosított, sőt, ez a különélő szülő kötelessége is a törvény szerint. A szünetelés részlegességét maga a törvény emeli ki, amikor a különélés alatt is biztosítja a gyermek sorsát érintő lényeges kérdések esetében az együttes döntést a szülők számára.
Mindezek alapján – hangsúlyozva, hogy a szülői felügyeletet nem gyakorló szülő információk birtokában is csak a Csjt-ben szabályozott kérdésekben jogosult döntést hozni – megállapítom, hogy a szülői felügyeletet gyakorló és a szülői felügyeleti jog szüneteltetése hatálya alatt álló szülő iratbetekintési joga közötti különbségtétel visszásságot okozott az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben. 
A Ket. az ügyfél számára az eljárás bármely szakaszában lehetővé teszi az eljárás során keletkezett iratba való betekintést. A Ket. 69. § (1) bekezdése sorolja fel azon eseteket, amikor nem lehet az iratokba betekinteni. A Gyvt. 136/A. § (2) bekezdése alapján a Ket-ben meghatározottakon túl – az érintett írásbeli hozzájárulása hiányában – nem lehet betekinteni a másik szülőre vonatkozó, különleges adatot tartalmazó iratba, kivéve, ha az a gyermek érdekében kezdeményezett, a gyermek védelembe vételére vagy átmeneti nevelésbe vételére irányuló gyámhatósági eljárás, illetve a gyermek elhelyezésének megváltoztatására irányuló bírósági eljárás megindításához elengedhetetlenül szükséges.
A Dél-alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal Tájékoztatója5 – hivatkozva az adatvédelmi biztos családsegítés szakmáját felügyelő országos módszertani intézmény6 szakvéleményére támaszkodó állásfoglalására7 – rámutat, hogy a szociális munkás belső feljegyzései természetszerűleg tartalmazhatják a családgondozó szubjektív feltételezéseit, hipotéziseket fogalmazhat meg, amelyeket a későbbiek során megerősít, vagy elvet. A saját szakmai feljegyzések azt a célt szolgálják, hogy a családgondozó szakmai reflexióit rögzítsék: szubjektív feltételezések, értékítéletek, közvetett információkra alapuló információk készülhetnek. Ezek a belső feljegyzések nem feltétlenül képezik a hivatalos nyilvántartás, esetnapló részét. Ezeket a belső használatra készített jegyzeteket a nyilvántartástól elkülönítetten kell kezelni (akár fizikailag is), az ezekbe való betekintést csak a szakmai felügyeletet gyakorló szervnek kell biztosítani. Természetesen ügyelni kell arra, hogy a saját feljegyzések közé ne kerüljenek az egyes hatósági döntéseket magalapozó iratok. A szociális munka sajátos szakmai szabályai lehetőséget adnak belső feljegyzések elkészítésére, ezeket természetesen helytelen a többi irattal együtt kezelni, és ki kell zárni a lehetőségét annak is, hogy ezek a feljegyzések az iratokkal együtt „kikerüljenek”, és/vagy hivatalos eljárások, döntések alapjául szolgáljanak. A belső feljegyzések tehát nem adhatók ki sem kliensnek, sem hatóságnak. 
Mindezek alapján a vizsgált ügyben megállapítható, hogy a családgondozó kapcsolattartást segítő eljárás során készített belső feljegyzéseit sem a panaszos, sem a gyermeke törvényes képviseletét gyakorló szülő nem ismerheti meg.
A hivatkozott tájékoztató szerint nincs iratbetekintési joga annak, aki az adott ügyben a Ket. szerint nem ügyfél. (Figyelemmel arra, hogy a vizsgált gyermekjóléti szolgálat a Ket. 12. §-a alapján nem hatósági ügyben eljáró szerv, a Ket. csak kisegítésképpen, analógia alkalmazásával vehető figyelembe.) Nem tekinthet be az iratokba az sem, akinek az érintett gyermekre vonatkozóan a szülői felügyeleti jogát a bíróság megszüntette. Nem illeti meg az iratbetekintési jog – a Csjt. 72/B. §-ában meghatározott, a gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekre vonatkozó adatokon túlmenően – a különélő (elvált) szülőt. Ez alól kivételt képez, ha a szülői felügyeleti jog a szülők válását követően is közös marad. A panaszos ügyében eljáró gyermekjóléti szolgálat azt a tájékoztatást adta a panaszos szülőnek, hogy a különélő szülőnek nincs iratbetekintési joga. A Gyvt. 136/A. § (2) bekezdés alapján a gyermek védelembe vételére, átmeneti nevelésbe vételre irányuló hatósági eljárás, valamint a gyermek elhelyezésének megváltoztatása tárgyában kezdeményezett per esetén  – az érintett hozzájárulása nélkül is be lehet tekinteni a „másik szülőre” vonatkozó, különleges adatot tartalmazó iratba.
Nem jellemző és nem is életszerű, hogy a hivatkozott eljárásokat a gyermekeket gondozó szülő kezdeményezze, így – álláspontom szerint – a Gyvt. 136/A. § (2) bekezdésében meghatározott „a másik szülő” fogalom alatt a gyermek törvényes képviselője értendő. Ebből következően az adatok megismerésére a törvény a szülői felügyeleti jog szüneteltetése alatt álló szülőt hatalmazza fel, a Gyvt. 136/A. § (1) és (2) bekezdése között tehát ellentmondás tapasztalható. A panaszos gyermekének ügyében eljáró gyermekjóléti szolgálat, valamint a hivatkozott tájékoztatóban foglaltak arra engednek következtetni, hogy a gyermekjóléti szolgálatok a különélő szülő iratbetekintési jogára vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket eltérően értelmezik és alkalmazzák.
Megállapítom, hogy a jogszabály nem egyértelmű rendelkezésére visszavezethető eltérő jogértelmezés visszásságot okoz a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben. 

Intézkedésem
A jelentésemben feltárt alapvető joggal összefüggő visszásságok megszüntetése és azok bekövetkezése jövőbeni lehetőségének elkerülése érdekében, az Ajbt 37. §–a alapján felkérem az emberi erőforrások miniszterét, hogy – különös tekintettel a szülői felügyeleti jogot gyakorló és a szülői felügyelői jog szüneteltetése hatálya alatt álló szülők közötti különbségtételre vonatkozó megállapításomra – kezdeményezze a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény olyan módosítását, amely egyértelműen rendelkezik a szülői felügyeleti joggal rendelkező, valamint annak szüneteltetésének hatálya alatt álló szülő iratbetekintési jogáról.

Budapest, 2012. december
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet 1: Lábjegyzet
1 9/1992. (I. 30.) AB határozat
2 75/1995. (XI. 21.) AB határozat
3 Csjt. 72/B. § (1) és (2). bek.
4 Csjt. 91. § (3) bek.
5 II. évfolyam 2008. évi 4. szám. 29-30. o.
6 Korábban Szociális és Munkaügyi Intézet, jelenleg Nemzeti család-és Szociálpolitikai Intézet 
7 717/P/2007-8 és 1677/P/2007-3. számú Adatvédelmi Ombudsmani állásfoglalás

Melléklet 2: Az alkalmazott jogszabályok
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
72. § (1) A szülői felügyeletet a szülők együttesen gyakorolják - ellentétes megállapodásuk hiányában - akkor is, ha már nem élnek együtt.
(2) Ha a házasság felbontása vagy a gyermek elhelyezése iránti perben a gyermeket a szülők megegyezése vagy a bíróság döntése alapján valamelyik szülőnél elhelyezték, a felügyeletet ez a szülő gyakorolja, kivéve, ha a szülők kérelmére a bíróság a gyermekelhelyezéssel egyidejűleg közös szülői felügyeletet rendelt el, illetve a szülőknek a közös szülői felügyeletre vonatkozó egyezségét jóváhagyta.
72/B. § (1) A különélő szülők a gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben a gyermek elhelyezését követően - közös szülői felügyelet hiányában is - együttesen gyakorolják jogaikat, kivéve, ha a különélő szülő felügyeleti jogát a bíróság korlátozta, szüneteltette vagy megszüntette.
(2) A gyermek sorsát érintő lényeges kérdés: a kiskorú gyermek nevének meghatározása, illetve nevének megváltoztatása, tartózkodási helyének kijelölése, továbbá iskolájának, valamint életpályájának megválasztása.
91. § (3) A gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben való döntés kivételével szünetel a szülői felügyelete annak a szülőnek, akinek gyermeke a különélő másik szülőnél van elhelyezve, de szülői felügyeleti jogát a bíróság nem szüntette meg. Nem szünetel a szülői felügyelet, ha a szülők vagy a bíróság a közös szülői felügyeletről döntött.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
39. § (1) A gyermekjóléti szolgáltatás olyan, a gyermek érdekeit védő speciális személyes szociális szolgáltatás, amely a szociális munka módszereinek és eszközeinek felhasználásával szolgálja a gyermek testi és lelki egészségének, családban történő nevelkedésének elősegítését, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzését, a kialakult veszélyeztetettség megszüntetését, illetve a családjából kiemelt gyermek visszahelyezését.
94. § (1) A települési önkormányzat, fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat feladata a gyermekek védelme helyi ellátó rendszerének kiépítése és működtetése, a területén lakó gyermekek ellátásának megszervezése.
(2) A települési önkormányzat az e törvényben foglaltak szerint biztosítja a rendkívüli gyermekvédelmi támogatást, a személyes gondoskodást nyújtó alapellátások keretében - a (3)-(4) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével - a gyermekjóléti szolgáltatást, a gyermekek napközbeni ellátását, a gyermekek átmeneti gondozását, szervezi és közvetíti a máshol igénybe vehető ellátásokhoz való hozzájutást.
136/A. § (1) A gyermek szülője vagy más törvényes képviselője a szolgáltató (intézmény) vezetőjénél kérelmezheti, hogy betekinthessen a külön jogszabály szerinti gyermekvédelmi nyilvántartásnak a gyermek vonatkozásában kitöltött adatlapjaiba, valamint - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a gyermekjóléti, gyermekvédelmi szolgáltatónál, intézménynél keletkezett, illetve részére megküldött, a gyermekkel kapcsolatos iratba. Az iratokról kivonat vagy másolat kérhető.
(2) A közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben meghatározottakon túl az érintett írásbeli hozzájárulása hiányában nem lehet betekinteni a másik szülőre vonatkozó, különleges adatot tartalmazó iratba, kivéve, ha az a gyermek érdekében kezdeményezett, a gyermek védelembe vételére vagy átmeneti nevelésbe vételére irányuló gyámhatósági eljárás, illetve a gyermek elhelyezésének megváltoztatására irányuló bírósági eljárás megindításához elengedhetetlenül szükséges.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
12. § (1) A közigazgatási hatóság eljárása során az e törvény hatálya alá tartozó közigazgatási hatósági ügyekben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Közigazgatási hatósági ügy (a továbbiakban: hatósági ügy): a) minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási hatóság az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot, tényt vagy jogosultságot igazol, hatósági nyilvántartást vezet vagy hatósági ellenőrzést végez, b) a tevékenység gyakorlásához szükséges nyilvántartásba vétel és a nyilvántartásból való törlés - a fegyelmi és etikai ügyek kivételével - ha törvény valamely tevékenység végzését vagy valamely foglalkozás gyakorlását köztestületi vagy más szervezeti tagsághoz köti.
(3) E törvény alkalmazása szempontjából közigazgatási hatóság (a továbbiakban: hatóság) a hatósági ügy intézésére hatáskörrel rendelkező a) államigazgatási szerv, b) helyi önkormányzat képviselő-testülete, ideértve a megyei önkormányzat közgyűlését is, valamint a 19. § (2) bekezdése szerint átruházott hatáskörben annak szervei és társulása, c) a polgármester, főpolgármester, megyei közgyűlés elnöke (a továbbiakban együtt: polgármester),
d) főjegyző, jegyző, körjegyző, a képviselő-testület hivatalának ügyintézője, a hatósági igazgatási társulás, e) törvény vagy kormányrendelet által közigazgatási hatósági jogkör gyakorlására feljogosított egyéb szervezet, köztestület vagy személy.
(4) Ha törvény vagy kormányrendelet egyéb szervezetet, köztestületet vagy személyt jogosít fel közigazgatási hatósági jogkör gyakorlására, meg kell határozni azokat az ügyeket, amelyekben e törvény rendelkezései az irányadók.
68. § (1) Az ügyfél az eljárás bármely szakaszában betekinthet az eljárás során keletkezett iratba. Ez a jog akkor is megilleti az ügyfelet, ha korábban nem vett részt az eljárásban.
69. § (1) Nem lehet betekinteni a) a döntés tervezetébe, b) az olyan iratba, amelyből következtetés vonható le annak a személynek a kilétére, akire vonatkozóan a hatóság a természetes személyazonosító adatok és a lakcím zárt kezelését rendelte el, c) felhasználói vagy megismerési engedély hiányában a minősített adatot tartalmazó iratba, d) az egyéb védett adatot tartalmazó iratba, ha azt az érintett adat védelmét szabályozó törvény kizárja, vagy ha a védett adat megismerésének hiánya nem akadályozza az iratbetekintésre jogosult személyt törvényben biztosított jogai gyakorlásában.
(2) Az ügyfél az adatok megjelölésével kérheti az iratbetekintési jog korlátozását üzleti és más méltányolható magánérdekének védelmében. A hatóság a kérelemnek - a körülmények körültekintő mérlegelése alapján - akkor ad helyt, ha az adatok megismerésének hiánya az iratbetekintésre jogosultakat nem akadályozza jogaik gyakorlásában.
(3) Az iratbetekintési jog biztosítása érdekében a hatóság megismerhetetlenné teszi azokat a személyes és védett adatokat, valamint a (2) bekezdés szerinti adatokat, amelyek megismerésére az iratbetekintésre jogosult személy egyébként nem jogosult.
(4) A hatóság a 68. § szerinti személy kérelmére - annak vizsgálata mellett, hogy az (1)-(3) bekezdés szerinti okok a kérelem elbírálásakor fennállnak-e - az iratbetekintést biztosítja, vagy végzésben dönt az iratbetekintési kérelem elutasításáról. A végzés ellen az iratbetekintést kérő személy önálló fellebbezéssel élhet.
(5) Az iratbetekintés során az arra jogosult másolatot, kivonatot készíthet vagy másolatot kérhet. A másolatot és a kivonatot a hatóság kérelemre hitelesíti.
(6) Az iratbetekintésre jogosult - az (1)-(5) bekezdés szerint - az eljárás jogerős lezárását követően is betekinthet a hatóság kezelésében lévő iratokba.