Az alapvető jogok biztosának
Jelentése
az AJB-4127/2012. számú ügyben

Előadó: dr. Dezső Adrienn
Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önálló bírósági végrehajtó nem jogszabályszerűen járt el, amikor hatósági átutalási megbízással több pénzt emelt le a bankszámlájáról, mint amit a jogszabály lehetővé tesz. Sérelmezte továbbá a Magyar Országos Végrehajtó Kamara által lefolytatott vizsgálatot, mert a beadványozó szerint a Felügyeleti Tanács nem azt vizsgálta, amire a panasza irányult. 
A beadvány alapján felmerült az Alaptörvényben nevesített jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményéhez fűződő, illetve a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének, illetve közvetlen veszélyének a gyanúja. Erre tekintettel az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 20. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. 
Az Ajbt. 28. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa az általa lefolytatott vizsgálatról jelentést készít, amely tartalmazza a feltárt tényeket és az ezeken alapuló megállapításokat és következtetéseket.
A vizsgálat eredményessége érdekében az Ajbt. 21. § (1) bekezdés a/ pontja alapján a hatáskörrel rendelkező önálló bírósági végrehajtót és a Magyar Bírósági Végrehajtó Kamara elnökét megkeresetem. A Kamarától az Országos Felügyeleti Tanács által lefolytatott vizsgálatról és annak eredményéről kértem tájékoztatást illetve az ügyben keletkezett dokumentumok másolatát kértem továbbítani.

Az érintett alapvető jogok
−	A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye. „Magyarország független, demokratikus jogállam.” (Alaptörvény B) cikk (1) bek.)
−	A tisztességes eljáráshoz való jog „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.” (Alaptörvény XXIV. cikk (1) bek.)

Az alkalmazott jogszabályok
−	A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (Vht.)
−	Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.)

A megállapított tényállás
A beadványozó panasza alapján 2012. november 7. napján kelt megkeresésemben kértem a Kamara elnökét, hogy Magyar Bírósági Végrehajtó Kamara Országos Felügyeleti Tanácsa által lefolytatott vizsgálat során keletkezett dokumentumok másolatát küldje meg. A Kamara Országos Felügyeleti Tanácsának elnöke 2012. november 23. napján válaszként elküldte részemre azt a levelet, amelyet a Felügyeleti Tanács írt a panaszosnak. A levél a következőket tartalmazta: „A Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarához érkezett panaszbeadványa kapcsán a rendelkezésünkre álló iratanyag átvizsgálását követően az Országos Felügyeleti Tanács az alábbi tájékoztatást adja. Ismételten tájékoztatom, hogy a kolléga mindenben a hatályos jogszabályok betartásával járt el. A már említett jogszabályhelyben foglaltak alapján a hatósági átutalási megbízást ki kell adnia és nincs lehetősége, hogy az adott számlára érkezett összeg jogcímét, illetve jogcímeit vizsgálja. Megjegyzem, hogy az Ön által hivatkozott mentességek csupán letiltás esetére értendőek. A számlát vezető bank kötelessége az 1994. évi LIII. törvényben foglaltakat betartani, s a meghatározott összeget a számlán hagyni, hogy a rendelkezésre állási idő (35 nap) letelte után a számlatulajdonos hozzáférhessen. Kérem a fentiek szíves tudomásul vételét.” A válaszlevél nem tartalmazta a vizsgálat dokumentumait. Erre tekintettel 2012. december 14. napján kelt ismételt megkeresésemben jeleztem, hogy a Kamara érdemben nem válaszolt a korábbi megkeresésre és a dokumentumokat sem küldte meg részemre. Felkértem a Kamara elnökét, hogy 15 napon belül a megkeresésben foglaltaknak tegyen eleget, levelemre azonban azóta sem kaptam választ.

A vizsgálat megállapításai
I.	A hatáskör tekintetében
A feladat- és hatáskörömet, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságaimat az Ajbt. határozza meg. A törvény 18. § (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosához bárki fordulhat, ha megítélése szerint hatóság (ideértve a közszolgáltatást végző szervet is) tevékenysége vagy mulasztása a beadványt tevő személy alapvető jogát sérti vagy annak közvetlen veszélyével jár (a továbbiakban együtt: visszásság), feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Ajbt. 18. § (2) bekezdés k) pontja szerint az önálló bírósági végrehajtó, míg a d) pontja alapján a kötelező tagság alapján működő köztestület hatóságnak minősül. A Vht. 250. § (1) bekezdése szerint a kamara köztestület, és az önálló bírósági végrehajtó, az önálló bírósági végrehajtó-helyettes és az önálló bírósági végrehajtójelölt a kinevezésével, illetve a végrehajtó-helyettesi vagy végrehajtó-jelölti névjegyzékbe történő felvételével a kamara tagjává válik.
A fentiek értelmében az ombudsman vizsgálati jogosultsága egyértelműen kiterjed az önálló bírósági végrehajtó és a Magyar Bírósági Végrehajtó Kamara eljárására.

II. Az érintett alapvető jogok tekintetében
Az alapvető jogok biztosa egy adott társadalmi probléma mögött álló összefüggés-rendszer feltárása során autonóm, objektív módon, kizárólag alapjogi érvek felsorakoztatásával és összevetésével tesz eleget az Alaptörvényben kapott mandátumának. Álláspontom szerint az ombudsman akkor jár el helyesen, ha következetesen, zsinórmértékként támaszkodik az Alkotmánybíróság alapvető jogállami garanciákkal és az alapjogok tartalmával kapcsolatos elvi megállapításaira, valamint az egyes alapjogi tesztekre.
Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerint Magyarország független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.” [9/1992. (I. 30.) AB. határozat]
A tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság a határozatban utalt arra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. [Vö. 6/1998 (III.11) AB határozat, 14/2004. (V.7.) AB határozat]
Álláspontom szerint a jogállamiság és az abból fakadó tisztességes eljárás követelményének nem csak a szabályozási szinten, hanem a jogalkalmazó szervek mindennapi gyakorlatában is folyamatosan érvényesülnie kell.

III. Az ügy tekintetében
Mint ahogyan azt már az AJB-781/2012. jelentésemben is kifejtettem: a 2012. január 1. napján hatályba lépett Alaptörvény 30. cikkelyének (1) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa alapjogvédelmi tevékenységet lát el, eljárását bárki kezdeményezheti. Ugyanezen cikkely (2) bekezdése alapján az alapvető jogok biztosa az alapvető jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltatja, orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményez.
Az Ajbt. 21. § (1) bekezdésének a) pontja szerint az alapvető jogok biztosa vizsgálata során a vizsgált hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, valamint a keletkezett iratokról másolat készítését kérheti, az alapvető jogok biztosa megkeresésének az általa megállapított határidőn belül eleget kell tenni. A határidő nem lehet rövidebb tizenöt napnál.
A hivatkozott törvényi felhatalmazások alapján kerestem meg a Magyar Bírósági Végrehajtó Kamara elnökét –, amelynek válaszadási kötelezettsége ugyancsak a törvényen alapul. A Kamara azonban csak részben teljesítette válaszadási kötelezettségét, az ügy érdemi kivizsgálásában nem működött együtt, érdemi választ többszöri megkeresésem ellenére sem adott. Mindezekre tekintettel alapjogi szempontú vizsgálatomat érdemben nem folytathattam le, a beadványban foglaltak kivizsgálása kellő információ hiányában megalapozott eredményre nem vezethetett, az alapjogi visszásság gyanújával összefüggésben megalapozott álláspontot nem fejthettem ki. 
A feladataim ellátásához biztosított lehetséges vizsgálati módszereket az idézett jogszabályhelyek egyértelműen, kétséget kizáró módon meghatározzák. Ezeknek az eljárási szabályoknak a gyakorlati érvényesülése biztosítja, hogy feladat- és hatáskörömet el tudjam látni, mely nem más, mint az alapvető jogok védelme. Amennyiben a megkeresett szerv a törvény által szabályozott formalizált eljárási szabályok alapján kiadott megkeresésemre nem válaszol, akadályoz az Alaptörvényben meghatározott feladatom ellátásában, továbbá lehetetlenné válik, vagy jelentősen megnehezül az adott üggyel összefüggő körülmények felderítése és az annak eredményétől függő intézkedések megtétele.
Jelezni szeretném továbbá, hogy 2013. január 31. napján kelt levelében a Kamara elnöke jelezte, hogy az idei évben tervezett, a végrehajtási eljárásokkal kapcsolatos vizsgálataim során együtt kíván működni és javaslatokkal kívánja segíteni a munkámat. Ugyanakkor a jelen egyedi ügyben ezt nem tapasztaltam, és az érdemi válaszadás hiánya valamint a szükséges dokumentumok továbbítása miatt a panaszt érdemben nem tudtam megvizsgálni.
Mindezek alapján megállapítom, hogy megkereséseim teljesítésének elmaradása sérti vizsgálati jogosultságomat, továbbá korlátoz alkotmányos jogköröm gyakorlásában, ezáltal a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz.

Intézkedésem
A jelentésemben megállapított, alapvető joggal összefüggő visszásság megszüntetése és jövőbeni megelőzése érdekében, az Ajbt. 31. §-a alapján felkérem a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a törvényességi felügyeleti jogkörében eljárva intézkedjen annak érdekében, hogy az alapvető jogok biztosa megkeresésének a Magyar Bírósági Végrehajtó Kamara határidőben és teljes körűen tegyen eleget.

Budapest, 2013. február
Prof. Dr. Szabó Máté sk.