Ügyszám:	AJB-682/2012	
Előadó:	dr. Garaguly István	

Kúria

Budapest
Markó utca 16.
1055

Tisztelt Kúria!

Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 34/A. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömnél fogva, az alapvető jogok biztosa jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettesének az Ajbt. 3. § (1) bekezdés c) pontja alapján tett javaslatára, a JNO-1975/2008. számú jelentés hivatalból indított utóvizsgálatának megállapításai alapján

kezdeményezem,

hogy az Alaptörvény 25. cikk (2) bekezdésének c) pontja, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 24. § (1) bekezdésének f) pontja alapján a Kúria vizsgálja felül Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának a szmogriadó-tervről szóló 23/2009. (VI. 30.) számú rendelete, (továbbiakban: Ör.) más jogszabállyal való összhangját, és semmisítse meg az Ör.
-	4. § (1) bekezdését, 
-	5-7. §-ait,
-	10-11. §-ait,
-	12. § (2) bekezdésének d) pontját,
-	14. §-át,
-	1. számú mellékletéből a riasztási fokozatban elrendelhető, a közlekedést érintő rendelkezések közül a c) pont szerinti rendelkezést,
-	1. számú mellékletéből a forgalomkorlátozás alól kivételt képező gépjárművek körére vonatkozó rendelkezéseket;
mivel az Ör. ezen rendelkezései ellentétesek
-	a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (Jat.) 2. § (1) és (4) bekezdéseivel és 3. §-ával,
-	a környezetvédelem általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (Kvt.) 48. § (1) bekezdésével, (4) bekezdésével és (6) bekezdésével, 110. § (7) bekezdésének 24. pontjával,
-	a levegő védelméről szóló 306/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet (új Lr.) 19-20. §-aiban foglalt rendelkezésekkel, a 36. § (3) bekezdésével, 2. mellékletének 2.12., 2.13. pontjaival, valamint 3. mellékletének 7.3. és 7.3.1. pontjaival,
-	a levegőterheltségi szint határértékeiről és a helyhez kötött pontforrások kibocsátási határértékeiről szóló 4/2011. (I. 14.) VM rendelet (VMr.) 3. számú mellékletének 3. pontjában megállapított rendelkezésekkel,
-	a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló 6/1990 (IV. 12.) KöHÉM rendelet (MR.) 5. mellékletének II. „A gépjárművek környezetvédelmi osztályba sorolása” című fejezetével, 
-	a közúti járművek környezetvédelmi felülvizsgálatának szabályairól szóló 77/2009. (XII. 15.) KHEM-IRM-KvVM együttes rendelet (KHEM-IRM-KvVMr) 3. mellékletének 2. pontjában foglalt rendelkezésekkel,
-	a környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (KhatKr.) 34. §-ával,
-	az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény (Etv.) 6. § (1) bekezdésének k) pontjával,
-	az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok ellátásáról, valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII.27.) Korm. rendelet (ÁNTSZr.) 11. §-ával,
-	a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (Kktv.) 8. § (1) bekezdésével, 14. § (1) bekezdésének a), c) pontjával, 
-	a Nemzeti Közlekedési Hatóságról szóló 263/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (NKHKr.) 4. § (1) bekezdés a) és b) pontjával.

Az Ör. támadott rendelkezései:

4. § (1) Minden év október 31-ig a Polgármester adatszolgáltatást kér az ÉMI KTVF-től azon helyhez kötött pontszerű, vagy diffúz légszennyező forrást működtető üzemekről, melyek kibocsátását – szmoghelyzet fennállása esetén – a környezetvédelmi hatóság korlátozni javasolja.

IV. 
Szmoghelyzet kezelése 

5. § (1) Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata a szmoghelyzet kezelésével kapcsolatos előkészítő, koordinációs és adminisztratív jellegű feladatok ellátására eseti jelleggel működő operatív egységet hoz létre „Szmog Intéző Bizottság” (továbbiakban: SZIB) néven. 

(2) A SZIB állandó tagjai, melyeket jelen rendelet hatálybalépését követő 8 napon belül a Polgármester kér fel a bizottság munkájában való részvételre, az alábbiak: 
- Észak- magyarországi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség (ÉMI KTVF) 2 fő 
- Miskolc Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal 2 fő 
- Miskolc Megyei Jogú Város Polgári Védelmi Kirendeltség 1 fő 
- ÁNTSZ Kistérségi Intézete 1 fő 
- Nemzeti Közlekedési Hatóság (NKH) Észak-Magyarországi Regionális Igazgatósága (B-A-Z. Megye) 1 fő 
A SZIB tevékenységének segítésére eseti szakértőket vonhat be. 
(3) A SZIB a szmoghelyzet kezelése tekintetében döntési jogkörrel nem rendelkezik, tevékenységével a Polgármester döntéshozó tevékenységét segíti elő. Tevékenysége során a Polgármester számára a szmogriadó keretein belül alkalmazandó konkrét intézkedések megválasztására és alkalmazására tesz szakmai javaslatot. Jogi személyiséggel nem rendelkezik. 
(4) A SZIB tevékenységéhez a tagok személyes jelenléte nem követelmény, a munkában való részvétel elektronikus kapcsolattartás (telefon, fax, e-mail) útján is lehetséges. 
(5) A SZIB tagjai tevékenységüket anyagi ellenszolgáltatás nélkül végzik, a bizottság önálló költségvetéssel nem rendelkezik, működésének tárgyi, technikai feltételeit az Önkormányzat saját költségvetéséből biztosítja. 
(6) Szmoghelyzet fennállása esetén a bizottság tagjainak értesítéséről az – ÉMI KTVF Polgármesteri Hivatal részére történt jelzését követően – a Polgármesteri Hivatal képviselője gondoskodik. Az értesítés telefonon, faxon, vagy e-mail útján történhet. A bizottságnak az ÉMI KTVF értesítésétől számított 1 órán belül kell megkezdenie munkáját 
(7) A szmoghelyzet kezelésében a Polgármesteri Hivatal részéről részt vevők adatait, elérhetőségeit, részletes feladatait Polgármesteri Utasítás tartalmazza. 

V. 
A rendkívüli intézkedések előkészítésében 
közreműködő szervek feladatai 

6. § Az Észak-magyarországi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség (ÉMI KTVF) feladatának ellátása során: 
a.) fokozott figyelemmel működteti a monitor hálózatot és gondoskodik az esetleges meghibásodások elhárításáról, 
b.) a monitorállomásokon észlelt, a szmog-riasztás alapját képező adatokat ellenőrzi, 
c.) a határérték rendeletben rögzített tájékoztatási vagy riasztási küszöbértékek túllépése esetén telefonon haladéktalanul értesíti a Polgármesteri Hivatal ügyeletesét, amelyet faxon, vagy e-mailen is megerősít, 
d.) a c.) pont szerinti riasztást követően az adatszolgáltatást faxon, vagy e-mailen megküldi a SZIB kijelölt működési helyére (Fax: 46/512-718, e-mail: epit@miskolcph.hu, szib@miskolcph.hu), 
e.) részt vesz a SZIB döntés-előkészítő munkájában, elemzi a szmoghelyzet ki-alakulását eredményező tényezőket, melyek alapján javaslatot tesz a lakossági tájékoztatás tartalmára, valamint az alkalmazandó korlátozó intézkedésekre. 

7. § Az ÁNTSZ Kistérségi Intézete – feladatának ellátása során – részt vesz a SZIB döntés-előkészítő munkájában. Elemzi és értékeli a légszennyezettség egészségre gyakorolt hatását, javaslatot tesz az ezzel kapcsolatos lakossági tájékoztatás tartalmára, valamint az egészségvédelem érdekében szükséges intézkedésekre.

(…)
10.§ A Nemzeti Közlekedési Hatóság Észak-Magyarországi Regionális Igazgatósága feladatának ellátása során részt vesz a SZIB döntés-előkészítő munkájában. Elemzi a szmoghelyzet kialakulását eredményező tényezőket, melyek alapján javaslatot tesz a lakossági tájékoztatás tartalmára, valamint az alkalmazandó korlátozó intézkedésekre (különös tekintettel a forgalomkorlátozó intézkedésekre). 

11. § A SZIB – feladatának ellátása során: 
a.) elemzi az ÉMI KTVF által megküldött adatokat; 
b.) értékeli az ÉMI KTVF, az ÁNTSZ Kistérségi Intézete, valamint a Nemzeti Közlekedési Hatóság Észak-Magyarországi Regionális Igazgatósága adatai és javaslatai, valamint az egyéb rendelkezésre álló információk alapján a szmoghelyzetet, és felhívja a Polgármester figyelmét a szmogriadó elrendelésének, az elrendelt fokozat szükség szerinti megváltoztatásának, vagy megszüntetésének szükségességére; 
c.) szakmailag alátámasztott javaslatokat fogalmaz meg a Polgármester számára a szmogriadó adott fokozatában alkalmazandó tájékoztatás tartalmára, illetve elrendelendő korlátozó intézkedésekre, az alkalmazandó konkrét korlátozó intézkedésekre vonatkozó javaslatát a bizottság a határérték túllépésének mértéke, a túllépéssel érintett légszennyező anyag fajtája, illetve az aktuális meteorológiai helyzet és előrejelzés alapján fogalmazza meg; 
d.) megkéri az Országos Meteorológiai Szolgálat Észak-Magyarországi Regionális Központjától (OMSZ) a meteorológiai előrejelzést; 
e.) gondoskodik a lakosság folyamatos tájékoztatásáról, eseménynaplóban rögzíti a szmogriadót okozó szennyezőanyag koncentráció értékeit, a Polgármester valamennyi intézkedését, majd az intézkedések következményeit, továbbá a szmogriadó végrehajtásával és megszüntetésével kapcsolatos eseményeket.

12. § (2) A Polgármester – feladatának ellátása során – az 13. §-ban foglaltak szerint: 
d.) a SZIB javaslata alapján elrendeli az 1. sz. melléklet szerinti korlátozó intézkedéseket;

(…)
14. § A rendkívüli intézkedések végrehajtására jogosult, illetve abban közreműködő szervek: 
a.) SZIB, 
b.) ÉMI KTVF, 
c.) ÁNTSZ Kistérségi Intézete, 
d.) B.A.Z. Megyei Állami Közútkezelő Kht, 
e.) Miskolci Városgazda Nonprofit Kft,
f.) Miskolc Városi Rendőrkapitányság, 
g.) Miskolc Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Városi Közterület-felügyeleti és Rendészeti Központja, 
h.) Miskolc Városi Közlekedési Zrt,

1. számú melléklet
Szmogriadó tájékoztatási, illetve riasztási fokozatában alkalmazható és alkalmazandó intézkedések

Közlekedést érintő rendelkezések:
c) gépjármű forgalom korlátozása a gépjárművek környezetvédelmi besorolása alapján, illetve a legszennyezőbb (sárga hatszögletű matrica a rendszámtáblán) gépjárművek használatának megtiltása;

A forgalomkorlátozás alól kivételt képező gépjárművek köre: 
- tömegközlekedés céljára szolgáló gépjárművek, 
- megkülönböztető jelzést használó gépjárművek, 
- rendőrség, katonaság, posta, tűzoltóság, polgári védelem, katasztrófa elhárítás, levegőtisztaság-védelem és a közegészségügyi szolgálat szolgálati feladatot teljesítő gépjárművei, 
- villamos, gáz- és közművek a tömegközlekedés kár- és veszély elhárítására szolgáló gépjárművei, amennyiben ilyen feladatukat teljesítik, 
- a kommunális szemét szállítására, az utak locsolására, tisztítására szolgáló járművek feladatuk végzése kapcsán 
- betegszállító és az orvosi ügyeleti gépjárművek, amennyiben ilyen feladatukat teljesítik, 
- gyógyszertárakba és kórházakba gyógyszert, illetve gyógyításhoz szükséges eszközöket, anyagokat szállító gépjárművek, 
- orvosok gépkocsija, amennyiben azokat hivatásuk gyakorlásához használják, 
- mozgáskorlátozottak gépjárművei 
- temetkezési szolgálat gépkocsijai, 
- könnyen romló (kenyér, tej, hús) és alapvető élelmiszereket szállító gépkocsik, amennyiben ilyen feladatokat hajtanak végre, 
- taxik, amennyiben tevékenységüknek megfelelő személy-, illetve teherszállítást végeznek és a KHVM rendelet alapján „környezetkímélő” minősítéssel vannak ellátva, 
- elektromotorral hajtott, valamint hármas hatású szabályozott motorüzemű katalizátorral felszerelt gépkocsik, amennyiben tevékenységüknek megfelelő személy-, illetve teherszállítást végeznek. 
- a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet 5. számú melléklet II. pontban meghatározott, következő környezetvédelmi osztályú gépjárművek: 
a., „5” jelzéssel ellátott: tiszta gázüzemű- vagy elektromos meghajtású, illetőleg – hibrid (a gépjárművet meghajtó elektromos-, valamint Ottó- vagy dízelmotorral is ellátott) hajtású; 
b., „12” jelzéssel ellátott: az ENSZ-EGB 49.03 előírás III jóváhagyás és 51.02 előírás szerinti jóváhagyási jellel, OBD-rendszerrel ellátott dízelmotoros (EURO-V); 
c., „13” jelzéssel ellátott: az ENSZ-EGB 49.03 előírás IV jóváhagyás és 51.02 előírás szerinti jóváhagyási jellel, OBD-rendszerrel ellátott dízelmotoros (EEV); 
Ha korlátozások időszakában a közúti emisszió ellenőrzés során megállapítják, hogy a forgalomkorlátozás alól mentesített gépjármű a 18/1991.(XII.18.) KHVM rendeletben rögzített emisszió határértéket nem teljesíti, úgy feladatának teljesítése után azonnal telephelyére kell mennie és csak emissziót megszüntető javítás, beszabályozás után, az erről szóló igazolás birtokában vehet részt újra a forgalomban.

I n d o k o l á s

1. Az Ajbt. 34/A. § (1) bekezdése alapján, ha az alapvető jogok biztosa a vizsgálata során észleli, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásságot önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközése okozza, kezdeményezheti a Kúriánál az önkormányzati rendelet más jogszabállyal való összhangjának felülvizsgálatát. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az (1) bekezdés szerinti indítvány tartalmazza a Kúria által vizsgálandó önkormányzati rendeletet, az önkormányzati rendelet jogszabálysértőnek talált rendelkezésének megjelölését, azon jogszabályi rendelkezés megjelölését, amelyet az önkormányzati rendelet sért, és annak okát, hogy az alapvető jogok biztosa az adott rendelkezést miért tartja jogszabálysértőnek.
A Bszi. 24. § (1) bekezdésének f) és g) pontja rögzíti, hogy a Kúria dönt az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről, továbbá a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról.
A Bszi. 48. § (1a) bekezdése szerint az alapvető jogok biztosa az önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló nemperes eljárást a helyi önkormányzattal szemben az alapvető jogok biztosáról szóló törvényben meghatározott követelményeknek megfelelő indítvánnyal kezdeményezi. A Bszi. 55. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az önkormányzati tanács az indítványhoz kötve van, de az önkormányzati rendeletnek az indítványban megjelölt rendelkezésével szoros összefüggésben álló más rendelkezését is vizsgálhatja. A (2) bekezdés a) pontja szerint ha az önkormányzati tanács megállapítja, hogy az önkormányzati rendelet vagy annak valamely rendelkezése más jogszabályba ütközik, az önkormányzati rendeletet vagy annak rendelkezését megsemmisíti. Az 59. § úgy rendelkezik, hogy ha az önkormányzati tanács megállapítja, hogy a helyi önkormányzat a törvényen alapuló jogalkotási kötelezettségét elmulasztotta, határozatában határidő tűzésével elrendeli, hogy a helyi önkormányzat a jogalkotási kötelezettségének tegyen eleget.
2. Miskolc levegőminőségét a korábbi időszakban alapvetően a kohászat és a hozzá kapcsolódó feldolgozóipar, a gépipar és építőanyag-ipar szennyezőanyag kibocsátása határozta meg. Az ipari termelés jelentős visszaesésével a városi levegő minősége sokat javult, a korábban jellemző kén-dioxid szennyezés gyakorlatilag megszűnt, de az immissziós helyzet egyéb szennyezőanyagok tekintetében is javult.
Napjainkban a légszennyezettségi helyzet alakulását egyre inkább a közlekedési eredetű légszennyezés határozza meg. A kommunális kibocsátók, a lakossági fűtés általi kibocsátás valamint az illegális hulladék égetés ugyancsak kedvezőtlenül járul hozzá a levegőminőség alakításához. Az elmúlt években több alkalommal a téli időjárási viszonyok között az automata mérőállomások adatai szerint megnövekedett PM10 szállópor koncentráció miatt a szmogriadó riasztási fokozatának elrendelését tette szükségessé. 
Az évenkénti országos összesített levegőminőségi értékelések adatai szerint a PM10 szállópor mellett a levegő nitrogén-oxid (NO2 és NOx) koncentrációja miatti szennyezettség jelentős a városban, . 
A Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Kutató Kht. által készített, „2006. évi összesítő értékelés hazánk levegőminőségéről az automata mérőhálózat adatai alapján” című dokumentumban foglalt megállapítás szerint „Nitrogén-dioxid tekintetében Komlón, Miskolc Búza téren és Budapest belváros állomásain fordult elő legtöbbször a 24 órás egészségügyi határérték (85 μg/m3) túllépése az év során. Az órás határértéket (120 μg/m3) a legtöbbször szintén ezeken az állomásokon haladta meg a szennyezettség.”
Az Országos Meteorológiai Szolgálat (OMSZ) által 2010-ben és 2011-ben készített éves összefoglaló levegőminőségi értékelések szerint a Búza téri automata mérőállomás légszennyezettségi indexe volt „szennyezett” a NOx koncentráció tekintetében, a NO2 „megfelelő” minősítésű. 
A Miskolc városi klímavédelmi és levegőtisztaság-védelmi akcióterv 5/2. mellékletében Miskolc 2003. évi levegőminőségi adatai között a manuális mérőállomásának havi adatai az NO2 koncentráció tekintetében a 35 adatból 14 esetben, vagyis az adatok 40%-ában haladták meg a hosszú időtartamú egészségügyi határértéket.
A korábbi jövő nemzedékek országgyűlési biztosa (továbbiakban: JNO Biztos) JNO-1975/2009. számon jelentést adott ki Miskolc Megyei Jogú Város szmogriadó-tervéről szóló rendelet tervezetéhez kapcsolódóan, amelyben számos, az egészséges környezethez való alapvető joggal összefüggő visszásságot állapított meg, és jogalkotási javaslatot tett a rendelet-tervezet rendelkezéseinek módosítására a megállapított visszásságok megszüntetése érdekében. A szmogriadó-tervről szóló rendeletet a jelentést követően Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának Képviselő-testülete 23/2009. (VI. 30.) számon alkotta meg (Ör.), ám a JNO Biztosa jelentésében megállapított visszásságok megfelelő és maradéktalan orvoslására a rendelet elfogadása során nem került sor.
	A JNO Biztosának vizsgálata idején hatályos, a levegő védelmével kapcsolatos egyes szabályokról szóló 21/2001. (II. 14.) Korm. rendeletet a jelentés kiadását követően a levegő védelméről szóló 306/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet (Kr.) 2011. január 15-től hatályon kívül helyezte. A füstköd-riadó tervvel kapcsolatosan a Kr. számos olyan feltételt és tartalmi követelményt, továbbá a füstköd-riadó riasztási fokozatában elrendelhető intézkedést és ehhez kapcsolódó mérlegelési szempontot állapított meg, amely indokolta a szmogriadóval kapcsolatos helyi szabályozás, ezen belül a miskolci szmogriadó-tervről szóló önkormányzati rendelet alapjogi vizsgálatát, amelyet a JNO Biztos korábban, hivatalból indított vizsgálata nyomán az Ajbt. 45. § (1) bekezdés szerinti jogutódi minőségben az alapvető jogok biztosaként folytattam.
3. A Kvt. 48. § (4) bekezdés a) pontja úgy rendelkezik, hogy a települési önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartozik a füstködriadó terv rendelettel történő megállapítása. 
A Kvt. 110. § (7) bekezdésének 24. pontja a Kormányt hatalmazza fel a levegő védelmével kapcsolatos szabályok megalkotására. 
A Kvt. 48. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazásnak Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának Képviselő-testülete az Ör. elfogadásával tett eleget. 
Az Ör. elfogadásakor hatályos, a levegő védelméről szóló 21/2001. (II. 14.) Korm. rendeletet (régi Lr.) az azóta eltelt időben az új Lr. 2011. január 1-től hatályon kívül helyezte.
Az Ör. elfogadásakor hatályos régi Lr. és az új Lr. szabályozása a füstköd-riadó tervre vonatkozó rendelkezések tekintetében tartalmilag alapvetően megegyezik. 
A két jogszabály vonatkozó rendelkezései között azonban lényeges tartalmi különbség, hogy a régi Lr. 15. § (2) bekezdés a) pontjának és 15/A. §-ának a veszélyes légszennyezettségre vonatkozó rendelkezéseit, illetve veszélyes légszennyezettség esetén a környezetvédelmi hatóság, valamint a közlekedési hatóság és a közlekedésrendészeti szerv a kibocsátások korlátozására, felfüggesztésére vonatkozó hatáskörét megállapító rendelkezéseket az új Lr. már nem tartalmazza. 
A régi Lr. korábbi szabályozása alapján azokon a területeken, ahol veszélyes légszennyezettségi állapot alakult ki, valamint kedvezőtlen meteorológiai viszonyok miatt szmoghelyzet kialakulásával is számolni kellett, a szmogriadó esetén a polgármester, a környezetvédelmi felügyelőség, valamint a közlekedési hatóság párhuzamos hatáskörét állapította meg, az elrendelendő korlátozó intézkedések tekintetében. Azzal, hogy az új Lr. a veszélyes légszennyezettségre vonatkozó szabályozást új alapokra helyezte, megszűnt a korábbi szabályozás szerint egyébként a Kvt. 48. § (6) bekezdésével is ellentétes, szmogriadó esetére vonatkoztatott hatásköri kollízió, így a Kvt. és az új Lr. szabályozása a szmogriadó esetére előírt hatáskör tekintetében összhangba került.
Az új Lr. 36. § (3) bekezdése alapján füstköd-riadó esetén, a Kvt. 48. § (6) bekezdésének megfelelően egyértelműen a polgármester (főpolgármester) az első fokú levegőtisztaság-védelmi hatóság, akinek feladat- és hatáskörébe tartozik a füstködriadó terv végrehajtása során a légszennyezést okozó, szolgáltató, illetve termelő tevékenységet ellátó létesítmények üzemeltetőinek más energiahordozó, üzemmód használatára kötelezése, az üzemeltető tevékenységének, valamint a közúti közlekedési eszközök üzemeltetésének időleges korlátozása vagy felfüggesztése. 
A Kvt. valamint az új Lr. általános levegővédelmi szabályozása alapján megállapítható, hogy az Ör. rendelkezései ellentétesek a Kvt. 48. § (4) bekezdés a) pontjában a füstködriadó-terv megalkotására a települési önkormányzatnak szóló törvényi felhatalmazással, mert a dekoncentrált államigazgatási szervek számára olyan feladat- és hatásköröket állapítanak meg, amelyekre a települési önkormányzatnak adott törvényi felhatalmazás nem terjed ki.
Az új Lr. 20. § (3) bekezdése szerint a polgármester, a fővárosban a főpolgármester a riasztási fokozatban elrendelhető intézkedésekre vonatkozóan az új Lr. 3. mellékletben foglaltakon túl más – a füstköd-riadó tervben meghatározott – intézkedéseket is elrendelhet.
Az új Lr. 20. § (4) bekezdése a füstköd-riadó terv végrehajtása során a riasztási fokozatban elrendelhető korlátozó intézkedések elrendelése során előírja azt, hogy e korlátozó intézkedéseket a szmoghelyzet jellegének, súlyosságának, a meteorológiai előrejelzésnek a figyelembevételével a közegészségügyi hatóság, a közlekedési hatóság, valamint a felügyelőség véleményére tekintettel kell elrendelni.
A Kvt. 65. § (3) bekezdése a környezetvédelmi hatóság együttműködési kötelezettségéről úgy rendelkezik, hogy a környezetvédelmi igazgatási szerv a helyi önkormányzatok feladat- és hatáskörét érintő környezetvédelmi ügyekben együttműködik az illetékességi területén működő önkormányzati környezetvédelmi hatóságokkal, és segíti őket környezetvédelmi feladataik ellátásában. 
Az Etv. 6. § (1) bekezdésének k) pontja ugyancsak előírja, hogy az egészségügyi államigazgatási szerv egészségügyi igazgatási és koordinációs feladatai körében a helyi önkormányzatokat rendszeresen, szükség esetén alkalomszerűen tájékoztatja a lakosság egészségi állapotáról, az egészség romlását kiváltó vélelmezett okokról és a szükséges tennivalókról.
A szmogriadó során együttműködő hatóságok véleményezési jogával, a környezetvédelmi hatóság együttűködési kötelezettségével, továbbá az egészségügyi államigazgatási szerv tájékoztatási kötelezettségével kapcsolatosan azonban álláspontom szerint az Ör. nem megfelelő, a Kvt. 48. § (4) bekezdés a) pontja szerinti felhatalmazáson túlmutató, a Kvt. 48. § (6) bekezdésével és az új Lr. 36. § (3) bekezdésével ellentétes, és a Jat. 3. §-a szerinti indokolatlanul többszintű és párhuzamos szabályozás tilalmába ütköző, szabályozást tartalmaz az Ör. a „Szmog Intéző Bizottság”-ra (SZIB) vonatkozóan a IV. „Szmoghelyzet kezelése” című fejezetében, valamint az V. fejezetében „A rendkívüli intézkedések előkészítésében közreműködő szervek feladatai” között az Ör. 5-7. §-aiban, 10-11. §-aiban, 12. § (2) bekezdés d) pontjában, valamint 14. §-ában 
Az Ör. SZIB-re vonatkozó rendelkezései közül az Ör. 5-7. §-ai, továbbá 10-11. §-ai 12. § (2) bekezdés d) pontja és 14. §-a olyan feladatokat állapítanak meg a területileg illetékes, dekoncentrált államigazgatási szervek számára, amelyek ellentétesek a Jat. 2. § (1) és (4) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel, mert a jogszabályok közötti hierarchiával ellentétesen „felülírják” az ezen dekoncentrált szervek feladat és hatáskörére irányadó, hatályos jogszabályok rendelkezéseit. 
Az Ör. 5. § (2) bekezdése a SZIB állandó tagjaira vonatkozóan, továbbá az Ör. 6. §-ában a környezetvédelmi felügyelőség számára előírt kötelezettségekre, az Ör. 7. §-ában a népegészségügyi szakigazgatási szerv számára előírt feladatokra, valamint az Ör. 10. §-ában a közlekedési hatóság számára előírt, a SZIB-ben való állandó tagságon alapuló feladatokra vonatkozó, illetve az Ör. 14. §-ának a), b), c), és f) pontjaiban a rendkívüli intézkedések végrejhajtására jogosult szervekre vonatkozó rendelkezések ellentétesek a KhatKr. 34. §-ával, az Etv. 6. § (1) bekezdésének k) pontjával, az ÁNTSZr. 11. §-ával, Kktv. 8. § (1) bekezdésével, 14. § (1) bekezdésének a), c) pontjával, valamint az NKHKr. 4. § (1) bekezdés a) pontjával. 
Bár az Ör. 5. § (3) bekezdése kimondja, hogy „A SZIB a szmoghelyzet kezelése tekintetében döntési jogkörrel nem rendelkezik, tevékenységével a Polgármester döntéshozó tevékenységét segíti elő”, ezzel ellentétesen azonban az Ör. 12. § (2) bekezdésének d) pontja azonban úgy rendelkezik, hogy „A Polgármester a SZIB javaslata alapján elrendeli az 1. sz. melléklet szerinti korlátozó intézkedéseket.”, vagyis a polgármester hatáskörgyakorlását a füstköd-riadó terv végrehajtása, a korlátozó intézkedések megválasztása és elrendelése tekintetében a SZIB javaslatához köti. 
Az Ör. 14. § úgy rendelkezik, hogy „A rendkívüli intézkedések végrehajtására jogosult, illetve abban közreműködő szervek: a.) SZIB, b.) ÉMI KTVF, c.) ÁNTSZ Kistérségi Intézete, d.) B.A.Z. Megyei Állami Közútkezelő Kht., e.) Miskolci Városgazda Nonprofit Kft., f.) Miskolc Városi Rendőrkapitányság, g.) Miskolc Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Városi Közterület-felügyeleti és Rendészeti Központja, h.) Miskolc Városi Közlekedési Zrt. 
Az Ör. 14. §-ának a), b), c), f) pontjaiban foglalt szabályozás közvetlenül is a Kvt. 48. § (6) bekezdés b) pontjába ütközik, amely szerint a polgármester (főpolgármester) levegőtisztaságvédelmi feladatkörébe, illetőleg államigazgatási, hatósági hatáskörébe tartozik a füstködriadó terv végrehajtása során a légszennyezést okozó, szolgáltató, illetve termelő tevékenységet ellátó létesítmények üzemeltetőinek más energiahordozó, üzemmód használatára kötelezése, az üzemeltető tevékenységének, valamint a közúti közlekedési eszközök üzemeltetésének időleges korlátozása vagy felfüggesztése.
Az Ör. 12. (2) bekezdés d) pontja, valamint 14. §-a az Ör. 5. § (3) bekezdésével összefüggésben a Jat. 2. § (1) bekezdésében foglalt normavilágosság követelményébe ütközik, mert nem teszi megállapíthatóvá, hogy a SZIB a javaslattételi jogát hogyan gyakorolja, a SZIB-ben közreműködő szervek elrendelendő intézkedésekre vonatkozó, esetlegesen eltérő javaslataik tekintetében hogyan hoznak egységes, a SZIB javaslatát megalapozó döntést, vagyis javaslattételi jogát a SZIB önálló szervként hogyan gyakorolja, továbbá ellentétes a Kvt. 48. § (4) bekezdésében adott törvényi felhatalmazással. 
Összességében megállapítható, hogy az Ör. 5-7. §-ai, továbbá 10-11. §-ai 12. § (2) bekezdés d) pontja és 14. §-a az Alaptörvény 32. cikk (3) bekezdésébe ütközik, mivel más jogszabállyal ellentétes.
4. A régi Lr. szabályozásához képest ugyancsak a szmogriadóval összefüggő új szabályozási elem az új Lr-ben a füstköd-riadó terv tartalmi követelményei között a 2. számú melléklet 2.12. pontjában foglaltan az az előírás, hogy a füstköd-riadó tervnek tartalmaznia kell kötelező tartalmi elemként a helyhez kötött forrásokat.
Az Ör. 4. § (1) bekezdése előírja, hogy „Minden év október 31-ig a Polgármester adatszolgáltatást kér az ÉMI KTVF-től azon helyhez kötött pontszerű, vagy diffúz légszennyező forrást működtető üzemekről, melyek kibocsátását – szmoghelyzet fennállása esetén – a környezetvédelmi hatóság korlátozni javasolja.”
Az Ör. 4. § (1) bekezdésének ezen előírása ellentétes a Jat. 2. § (4) bekezdés b) pontja szempontjából az új Lr. 2. melléklet 2.12. pontjával, mert nem tartalmazza a rendelet területi hatálya szerinti helyhez kötött légszennyező forrásokat, hanem azokról évente a felügyelőség javaslataként kell a polgármesternek tájékoztatást kérnie.
Az Ör. 4. § (1) bekezdése tehát az új Lr. 2. számú mellékletének 2.12. pontjával ellentétes tartalmú rendelkezést tartalmaz, így az Alaptörvény 32. cikk (3) bekezdésébe ütközik.
5. A Kvt. 48. § (6) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy a polgármester (főpolgármester) levegőtisztaságvédelmi feladatkörébe, illetőleg államigazgatási, hatósági hatáskörébe tartozik a külön jogszabályban meghatározott szmoghelyzet (füstködállapot) bekövetkezése esetén az érintett lakosság tájékoztatása a meglévő és várható túllépés helyéről, mértékéről és időtartamáról, a lehetséges egészségügyi hatásokról és a javasolt teendőkről, valamint a jövőbeli túllépés megelőzése érdekében szükséges feladatokról.
A VMr. 3. számú mellékletének 3. pontja úgy rendelkezik, hogy a szmogriadó tájékoztatási és riasztási fokozata esetén a lakossági tájékoztatásnak legalább az alábbiakra kell kiterjednie:
3.1. Tájékoztatás az észlelt túllépésről:
3.1.1. a túllépés helye, az érintett terület,
3.1.2. a túllépés mértéke (a tájékoztatási vagy a riasztási küszöbértékekhez viszonyítva),
3.1.3. a túllépés kezdete és várható időtartama,
3.1.4. a legmagasabb 1 órás, 8 órás és 24 órás átlag koncentráció megadásával.
3.2. Előrejelzés a következő időszakra (napszakra vagy napra):
3.2.1. a várható túllépéssel érintett terület,
3.2.2. a várható (tájékoztatási vagy riasztási) fokozat,
3.2.3. a várható változások szennyezettségi szintben (javulás, stabilizálódás vagy romlás) történő megadásával.
3.3.Tájékoztatás az érintett lakosság részére a lehetséges egészségügyi hatásokról és a javasolt teendőkről:
3.3.1. a veszélyeztetett népességcsoportok (óvodás korúak, iskolai tanulók, idősek, betegek),
3.3.2. a várható tünetek,
3.3.3. az érintett népességcsoportok számára javasolt elővigyázatossági intézkedések,
3.3.4. a további információk elérési módjának megadásával.
3.4. Tájékoztatás a szennyezettség, illetve az expozíció csökkentése érdekében teendő megelőző beavatkozásról a szennyezettség lehetséges okainak bemutatásával és a kibocsátások csökkentésére vonatkozó ajánlásokkal.
	A Kvt. 65. § (3) bekezdése, továbbá az Etv. 6. § (1) bekezdésének k) pontja a környezetvédelmi hatóság és a népegészségügyi szakigazgatási szerv vonatkozásában előírja az önkormányzati hatósággal való együttműködési kötelezettség részeként, illetve a rendszeres és szükség szerinti tájékoztatási kötelezettséget.
	Az Ör. 10. §-a előírja, hogy „A Nemzeti Közlekedési Hatóság Észak-Magyarországi Regionális Igazgatósága (…) javaslatot tesz a lakossági tájékoztatás tartalmára (…).”
	Bár az új Lr. 20. § (4) bekezdése szerint a korlátozó intézkedéseket a közegészségügyi hatóság, a közlekedési hatóság és a felügyelőség véleményére tekintettel kell elrendelni, ez a jogszabályi rendelkezés azonban a közlekedési hatóságnak a lakossági tájékoztatás tartalmára vonatkozó, a VMr. és az NKHKr. rendelkezéseivel ellentétes javaslattételi jogára nem terjed ki, és az Ör. szabályozása ellentétes a Kvt. 48. § (4) bekezdés a) pontjában foglalt törvényi felhatalmazással, (6) bekezdésének c) pontjával, a VMr. 3. számú mellékletének 3. pontjában foglalt rendelkezésekkel, és az NKHKr. 4. § (1) bekezdés a) és b) pontjával és a Jat. 2. § (4) bekezdésébe ütközik. 
Az Ör. 10. §-ának a lakossági tájékoztatás tartalmára vonatkozóan tehát a közlekedési hatóság javaslattételi jogát megállapító rendelkezése az Alaptörvény 32. cikk (3) bekezdésébe ütközik, mivel más jogszabállyal ellentétes.
6. Az új Lr. 3. számú mellékletének B) A füstköd-riadó riasztási fokozatában elrendelhető intézkedések között:a 7.3.1. pontja szerint a közlekedést érintő intézkedés lehet a gépjárműforgalom korlátozása a gépjárművek környezetvédelmi besorolása alapján, figyelembe véve, hogy szálló por szennyezettség esetén a dízel, ózonszennyezettség esetén a benzin üzemű gépjárművek fokozottabb korlátozása indokolt, illetve a legszennyezőbb gépjárművek használatának megtiltása.
A MR. 5. mellékletének II. része tartalmazza a gépjárművek környezetvédelmi besorolására vonatkozó szabályozást, a gépjármű kipufugógázának szennyezőanyag-tartalmát meghatározó konstrukciós jellemzők és a rendelet függelékeinek mellékleteiben meghatározott szennyezőanyag kibocsátási követelmények teljesítése alapján összesen 0-16. különböző környezetvédelmi osztály jelzés feltételeit meghatározva.
A MR. 5. mellékletében megállapított környezetvédelmi besorolási kódok alapján a KHEM-IRM-KvVMr. 3. mellékletének 2. pontja a környezetvédelmi tulajdonság és a plakett színére vonatkozó szabályozást tartalmazza, amely szerint a plakett fekete, piros, kék vagy zöld színével jelzi a jármű környezetvédelmi tulajdonságát, amelynek alapja a jármű környezetvédelmi osztályba sorolása. A járműveket a környezetvédelmi tulajdonság szerint a következő négy csoportba kell sorolni:
2.1. Fekete színű plakett – korszerűtlen, nem környezetbarát járművek, amelynek a környezetvédelmi osztályba sorolása: 0, 1, 3.
2.2. Piros színű plakett – korszerűtlen, kevésbé környezetbarát járművek, amelynek a környezetvédelmi osztályba sorolása: 2.
2.3. Kék színű plakett – korszerű, környezetbarát járművek, amelynek a környezetvédelmi osztályba sorolása: 4, 6, 7, 8.
2.4. Zöld színű plakett – korszerű, kiemelten környezetbarát járművek, amelynek a környezetvédelmi osztályba sorolása: 9, és az e fölöttiek.
A tiszta gázüzemű vagy elektromos meghajtású, illetőleg – hibrid (elektromos és Otto- vagy dízelmotoros) 5. számú környezetvédelmi osztályba sorolt járművekhez, amennyiben az az Otto- vagy dízelmotor osztályba sorolása szerint korszerűtlen, akkor piros, minden más esetben zöld színű plakettet kell kiadni.
	Az Ör. a szmogriadó riasztási fokozatában a közlekedést érintő intézkedések között az 1. számú melléklet c) pontjában elrendelhető intézkedés a „gépjármű forgalom korlátozása a gépjárművek környezetvédelmi besorolása alapján, illetve a legszennyezőbb (sárga hatszögletű matrica a rendszámtáblán) gépjárművek használatának megtiltása”.
	Megállapítottam, hogy az elrendelhető intézkedés az Ör. elfogadása idején hatályos, GKM-BM-KvVMr. 9. számú mellékletén alapult, amelyet azonban a KHEM-IRM-KvVMr. 2010. január 1-től hatályon kívül helyezett. 
	Az ER. 2. § (4) bekezdésének i) pontja szerint az „időszakos vizsgálat”: a forgalomba helyezett jármű műszaki közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi megfelelőségének ellenőrzése, amely egy eljárás keretében történik.
	Az ER. 11. § (3) bekezdése szerint Az időszakos vizsgálat határidejét új jármű esetén a forgalomba helyezés napjától, használt jármű esetén a forgalomba helyezés előtti vizsgálat napjától számított a) az autóbusznál, a trolibusznál a b) pont alá be nem sorolt 3500 kg megengedett legnagyobb össztömeget meghaladó gépkocsinál és pótkocsinál, valamint a személytaxinál és a személymentő gépkocsinál egy évben, b) a motorkerékpárnál, a mezőgazdasági vontatónál, a 3500 kg megengedett legnagyobb össztömeget meg nem haladó gépkocsinál, a „méhesházas” különleges felépítményű gépkocsi és pótkocsi, továbbá a motorkerékpár, a személygépkocsi és a mezőgazdasági vontató pótkocsijánál ba) új jármű esetében négy évben, bb) használt jármű esetében az első használatba vétel évét követő három naptári éven belül három évben, 3 naptári éven túl két évben, c) a közforgalmú személyszállításra használt vagy megkülönböztető jelzések használatára jogosult járműnél egy évben, d) minden egyéb járműnél a jármű első használatba vételének évét követő da) 4 naptári éven belül két évben, db) 4 naptári éven túl egy évben, e) muzeális jellegű jármű esetében 5 évben, f) versenyjármű esetében 1 évben kell meghatározni.
	Az ER. alapján a környezetvédelmi időszakos vizsgálat határidejére vonatkozó rendelkezések szerint a gépjárművek a MR. szerinti környezetvédelmi besorolásának megfelelően a KHEM-IRM-KvVMr. szerint fekete, piros, kék és zöld környezetvedelmi plakettel látják el a gépjárműveket, ezért megállapítottam, hogy az Ör. 1. mellékletének c) pontjában foglalt rendelkezés szerint elrendelhető intézkedés végrehajthatatlan, mert az Ör. rendelkezése szerinti, a rendszámtáblájukon sárga hatszögletű matricával közlekedő autók a hatályos jogszabályok rendelkezései alapján már nincsenek forgalomban.
Az Ör. 1. mellékletének c) pontjának rendelekezése fentiek szerint ellentétes az új Lr. 3. melléklet B) 7.3.1. pontjában, az MR. 5. melléklet II. pontjában KHEM-IRM-KvVMr. 3. melléklet 2. pontjában foglalt szabályozással, és ezért az Alaptörvény 32. cikk (3) bekezdésébe ütközik.
	7. Az új Lr. 3. számú mellékletének B) A füstköd-riadó riasztási fokozatában elrendelhető intézkedések között a 7.3. pont úgy rendelkezik, hogy a gépjárműforgalom korlátozása a megkülönböztető jelzést használó egészségügyi és rendvédelmi szervek gépjárművei, továbbá az ügyeletet ellátó orvosok, háziorvosok, házigyermekorvosok, a betegszállítók és a bentlakásos szociális intézmények működésének érdekében sürgős szállítási feladatokat ellatök gépjárművei kivételével rendelhető el a füstköd-riadó riasztási fokozata esetén.
	A Kvt. 48. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat képviselő-testülete, – törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott módon és mértékben – illetékességi területére a más jogszabályokban előírtaknál kizárólag nagyobb mértékben korlátozó környezetvédelmi előírásokat határozhat meg.
	Az Ör. 1. számú mellékletében a forgalomkorlátozás alól kivételt képező járművek körét a Kvt. 48. § (1) bekezdésével és (4) bekezdés a) pontjában adott törvényi felhatalmazással, továbbá az új Lr. 3. mellékletének B) 7.3. pontjával ellentétesen az ebben megengedettnél nagyobb körben határozza meg, így a Jat. 2. § (4) bekezdés b) pontjába ütköző szabályozást valósít meg.
Az Ör. 1. számú mellékletében a forgalomkorlátozás alól kivételt képező járművek körére vonatkozó szabályozás tehát az Alaptörvény 32. cikk (3) bekezdésébe ütközik, mivel más jogszabállyal ellentétes.

Budapest, 2013. március

								Prof. Dr. Szabó Máté