Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4765/2008. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Főiskolai Karának (a továbbiakban: főiskola), a főiskolai végzettségét tanúsító oklevél kiadása megtagadásával kapcsolatos eljárását sérelmezve fordult hivatalomhoz.
Beadványában arról számolt be, hogy 2005 júniusában teljesítette a diplomás ápolói szakon a záróvizsgáját, amikor a hallgatókat arról tájékoztatták, hogy aki három éven belül betölti a 40. életévét hozzájuthat diplomájához nyelvvizsga hiányában is. Erre tekintettel 40 életévének betöltésekor 2008 májusában kérelmezte az oklevelének a kiadását, amelyet a főiskola elutasított, hivatkozva arra, hogy az intézményi határidő már eltelt.
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. és 17. §-ainak értelmében vizsgálatot indítottam, mert felmerült a jogállamiság elvéből származtatható jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja.
Az ügy alapos feltárása érdekében tájékoztatást kértem a főiskola jogutódjának (Egészségtudományi Karának) főigazgatójától, különösen arról, hogy a panaszos hallgatói jogviszonyának keletkezésekor milyen rendelkezések szerepeltek a főiskola tanulmányi és vizsgaszabályzatában a nyelvvizsga-követelményeket illetően, és hogy ezekről mikor és milyen formában tájékoztatják a hallgatókat.

A megállapított tényállás
A panaszos hallgatói jogviszonyának létesítésekor hatályos tanulmányi és vizsgaszabályzat 29. §-ának (1) bekezdése a záróvizsgára bocsátás feltételeként határozta meg a tantervben előírt valamennyi tanulmányi- és vizsgakötelezettség teljesítését követő 3 éven belül, a szakdolgozat elkészítését és megvédését, valamint angol, német, francia, spanyol vagy orosz nyelvből „C” típusú alapfokú állami vagy azzal egyenértékű nyelvvizsga letételét.
Azt, hogy a panaszos záróvizsgájának teljesítését követően szóban milyen tájékoztatást kapott a nyelvvizsga és az oklevél kiadásának összefüggése kapcsán, a rendelkezésemre álló eszközökkel nem vizsgálhattam, a tényfeltárásnál is csupán a birtokomban lévő iratokra hagyatkozhattam. 
A hallgató tanulmányait 2001 augusztusában kezdte meg majd 2005. június 7-én teljesítette záróvizsgáját és 2008. április 1-jén betöltötte 40. életévét.
A hallgató 2008 májusában kérelemmel fordult a főigazgatóhoz és kérelmezte diplomájának kiadását a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. tv. módosításáról szóló 2003. évi XXXVIII. tv. 33. § (6) bekezdésére hivatkozva, amely alapján mentesülnek a nyelvvizsga kötelezettség teljesítése alól azok a jelöltek, akik az intézményi Szabályzatban foglaltak szerint időpont megállapításával engedélyt kaptak a nyelvvizsga követelmények záróvizsga időszakot követő teljesítésére és ezen időpontig betöltik 40. életévüket.
A Tanulmányi és Vizsgabizottság elnöke a diploma kiadására vonatkozó kérelmet elutasította, mert álláspontja szerint a nyelvvizsga-bizonyítvány megszerzése és a záróvizsga viszonyában a főiskola kedvezőbb rendelkezéseket vezetett be. A jelölt esetében a hivatkozott jogszabályban meghatározott intézményi határidő már letelt, valamint már az is kedvezményként értékelhető, hogy záróvizsgát tehetett a nyelvvizsga-bizonyítvány bemutatása nélkül.

Érintett alkotmányos jog
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”[Alkotmány 2. § (1) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (Ftv.)
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény módosításáról szóló 2003. évi XXXVIII. törvény (Ftv. I.)
Az egészségügyi felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről szóló 36/1996. (III. 5.) Korm. rendelet 
Semmelweis Egyetem Egészségügyi Főiskolai Kar Tanulmányi és Vizsgaszabályzata 2001/2002. tanévben (TVSZ.)

A vizsgálat megállapításai
1. Hatásköri vizsgálat
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
A széles körű autonómiával bíró felsőoktatási intézmények vizsgálata minden esetben különös körültekintést igényel. Az eddigi gyakorlat értelmében az oktatással, képzéssel, vizsgáztatással és a vizsgán nyújtott teljesítmény értékelésével kapcsolatos panaszok alapján vizsgálatot nem folytattam. Azokban az estekben azonban, amikor a panasz a felsőoktatási intézményen belüli jogorvoslati eljárással, szabályozási kérdéssel, vagy oklevél kiadásával kapcsolatosak, rendszerint folytatok alapjogi vizsgálatot, ha annak egyéb feltételei fennállnak.

2. A vizsgálat érdemi megállapításai
A vizsgálatom során elsősorban annak feltárására törekedtem, hogy a panaszos hallgatói jogviszonyának létesítésekor milyen – a nyelvvizsga követelményekre vonatkozó – rendelkezések voltak hatályban. Erre azért volt szükség, hogy egyértelműen megállapítható legyen, hogy jogszerű-e a főiskola részéről az oklevél visszatartása, illetve mindez összeegyeztethető-e az alkotmányban foglalt alapjogokkal. 
Az Ftv. 2001 októberében hatályos rendelkezései szerint (95. § (4) bekezdés b) pont) a főiskolai szintű képzésben részt vevő hallgató záróvizsgára bocsátásának egyik feltétele az intézmény által előírt nyelvismeret megszerzésének igazolása volt. Az egészségügyi felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről szóló 36/1996. (III. 5.) kormányrendelet 1. sz. melléklete rendelkezik az egészségügyi felsőoktatás alapképzési szakjainak általános képesítési követelményeiről, amelynek 5.2.1 pontja kimondja, hogy a záróvizsgára bocsátás feltétele a tantervben előírt valamennyi tanulmányi és vizsgakötelezettség teljesítését követő 3 éven belül angol, német, francia, spanyol vagy orosz nyelvből C típusú – egyetemi szinten középfokú, főiskolai szinten alapfokú –, állami vagy azzal egyenértékű nyelvvizsga letétele. Ebben az időpontban, a szóban forgó főiskola tanulmányi és vizsgaszabályzatának 29. § (1) bekezdése is tartalmazott a nyelvvizsgával kapcsolatos előírást, amelynek értelmében a záróvizsgára bocsátás feltétele a tantervben előírt valamennyi tanulmányi- és vizsgakötelezettség teljesítését követő 3 éven belül angol, német, francia, spanyol vagy orosz nyelvből „C” típusú alapfokú állami vagy azzal egyenértékű nyelvvizsga letétele.
Az Ftv. I. a nyelvvizsga alól mentességet határoz meg, amelyek a hallgatók 40. életévének betöltéséhez kapcsolódnak, de alkalmazásához eltérő feltételeket állít. A Ftv. I. 25. §-ának (1) bekezdése szerint a nyelvvizsga kötelezettség alól mentesülnek azok a hallgatók, akik a beiratkozás évében legalább 40. életévüket betöltik. Ugyancsak e törvény 33. § (6) bekezdése további mentességet biztosít azok számára is, akik a szak képesítési követelményeiben meghatározott képzési idő alatt betöltik a 40. életévüket. Továbbá e jogszabályi hely 2. tagmondata, azoknak is mentességet biztosít, akik az intézményi Szabályzatban foglaltak szerinti időpont megállapításával engedélyt kaptak a nyelvvizsga követelmények záróvizsga-időszakot követő teljesítésére és ezen időpontig betöltik a 40. életévet.
A megállapított tényállás alapján a hallgató 2001-ben, a beiratkozás évében nem töltötte be az előírt életévet, ugyancsak nem töltötte be a képesítési követelményben meghatározott képzési idő alatt (2005-ig) sem, tekintettel, hogy a Korm. r. 3. sz. mellékletének 3. pontja 8 félévben állapítja meg a képzési időt. Az Ftv. I. 33. § (6) bekezdésének 2 tagmondata a mentesség biztosítása érdekében visszautal az intézmény szabályzatára, amelynek 29. § (1) bekezdése az intézményi határidőt 3 évben határozza meg a tantervben előírt valamennyi tanulmányi- és vizsgakötelezettség teljesítését követően. 
A vizsgált esetben a jelölt 2008 áprilisában, a sikeres záróvizsgáját (2005. június 7-ét) követő 3 éven belül betöltötte 40 életévét. Álláspontom szerint e két utóbbi szabály egybevetéséből egyértelműen leszögezhető, hogy akkor is nyelvvizsgamentesség illeti meg a jelöltet és jogosult az oklevélre, ha az intézmény által a TVSZ-ben megállapított záróvizsga letételét követő 3 éven belül betölti 40. életévét.
A főiskola a nyelvvizsgával nem rendelkező hallgatót záróvizsgára bocsátotta, de oklevelet csak a nyelvvizsga bizonyítvány birtokában kívánja kiadni. Ez az eljárás álláspontom szerint önmagában is jogszabálysértő. Akármennyire is a hallgatók érdekében tette lehetővé a záróvizsga letételét nyelvvizsga hiányában, mivel ez tartalmában ellentétes a törvény által alkalmazni rendelt kormányrendelettel, ilyen döntést érvényesen – az erre felhatalmazó szabály hiányában – nem hozhatott, és nem alkalmazhatott volna.
Ahogy azt már hasonló ügyben a 4251/2005 sz. jelentésemben is leszögeztem a jogszabály visszaható hatályának alkotmányos megítélésekor ugyanis arra kell tekintettel lenni, hogy az a jogalanyokat nem hozhatja hátrányosabb helyzetbe, mint amilyenben korábban voltak. A jogbiztonságnak minimuma, hogy a megalkotott szabály a kihirdetését megelőző időre nem állapíthat meg kötelezettséget (a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 12. § (2) bekezdés). Bár jelen esetben a főiskola döntése nem korábbi, hanem későbbi időszakra, az oklevél kiadásához állapít meg kötelezettséget, alkotmányossága vitatható. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint ugyanis nemcsak akkor minősül a visszamenőleges hatály tilalmába ütközőnek – s így az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvével összeegyeztethetetlennek – egy szabály, ha azt megalkotója visszamenőlegesen léptette hatályba, hanem akkor is, ha a szabály rendelkezéseit az annak hatályba lépése előtt létrejött jogviszonyokra is alkalmazni kell. [57/1994. (XI. 17.) AB határozat] A jogszabály visszamenőleges hatályú alkalmazásának tilalmába is ütközik, így sérti a jogállamiságból származtatott jogbiztonság követelményét.
Nem mellőzhetem annak rögzítését sem, hogy a főiskola a beiratkozáskor hatályos Ftv. és a TVSZ rendelkezéseivel ellentétes módon engedte záróvizsgára a hallgatókat, vagyis figyelmen kívül hagyta a szabályok azon rendelkezését, amely szerint a záróvizsgára bocsátás feltétele az alapfokú C típusú nyelvvizsga megléte. Az a körülmény, hogy hibás jogértelmezése következtében a főiskola záróvizsgára engedte a hallgatókat, nem indokolja ugyanakkor, hogy visszatartsa a záróvizsgázott hallgatók oklevelét. Az oklevél visszatartása – álláspontom szerint – sérti a hallgató különös méltánylást érdemlő érdekeit, és ugyancsak ellentétes a jogbiztonság követelményével, mert önkényes, méltánytalan jogalkalmazáson alapul. Ebből a szempontból a helyes eljárás, ha az oklevelét a jelen ügyben érintett hallgató megkapja. Megjegyzem, hogy – bár jogszabályi rendelkezést be nem tartva – mehetett a szóban forgó hallgató záróvizsgára, a vizsga érvénytelenítése különösen méltánytalan lenne, figyelemmel arra is, hogy az országgyűlési biztoshoz fordulás miatt senkit nem érhet hátrány (Obtv. 16. § (4) bekezdés második mondat).
Mindebből következően megállapítom, hogy a főiskola azzal, hogy elutasította a hallgató oklevelének kiadását nyelvvizsga hiányában és eljárásában nem vette figyelembe a nyelvvizsga mentességre vonatkozó törvényi szintű szabályozást a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okoz.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a főiskola főigazgatójánál, hogy fontolja meg a 2001-ben diplomás ápoló szakra beiratkozott és időközben sikeres záróvizsgát tett hallgató oklevelének kiadását. 

Budapest, 2008. december 17.

Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (a 2001 szeptemberében hatályos állapot szerint)
95. § (1) A hallgató tanulmányait az egyetemi és a főiskolai szintű alapképzésben, valamint a szakirányú továbbképzésben záróvizsgával, az akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzésben szakmai vizsgával fejezi be.
(2) A záróvizsga a felsőfokú iskolai végzettség megszerzéséhez szükséges tudás (készség) ellenőrzése és értékelése, amelynek során a jelöltnek arról is tanúságot kell tennie, hogy a tanult ismereteket alkalmazni tudja.
(3) A záróvizsga
a) szakdolgozat (diplomamunka) elkészítéséből és megvédéséből;
b) a képesítési követelményekben előírt írásbeli, illetőleg szóbeli vizsgából;
c) egyes szakokon meghatározott gyakorlatok elvégzéséből áll.
(4) A záróvizsgára bocsátás feltétele:
a) a tantervben előírt vizsgák eredményes letétele és más tanulmányi követelmények teljesítése, vagy az előírt kreditértékek megszerzése;
b) az intézmény által előírt nyelvismeret megszerzésének igazolása.
(5) A záróvizsga típusát és eredményének kiszámítási módját, a záróvizsga jellegétől függően a képesítési követelmények határozzák meg.
(6) Az akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzésben szakmai vizsgát kell tenni a szakképzési törvény vonatkozó szabályai szerint.

A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény módosításáról szóló 2003. évi XXXVIII. törvény
23. § (1) Az Ftv. 95. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A záróvizsgára bocsátás feltétele a tantervben előírt vizsgák eredményes letétele és más tanulmányi követelmények teljesítése, kreditrendszerű képzésben, továbbá az előírt kreditpontok megszerzése és ezek alapján a végbizonyítvány megléte.”
(2) Az Ftv. 95. §-a a következő (7)-(8) bekezdésekkel egészül ki:
„(7) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az oklevél kiadásának feltétele az alapképzési szakok és szakirányú továbbképzési szakok képesítési követelményeiről szóló kormányrendeletben, illetve miniszteri rendeletben a záróvizsgára bocsátás előfeltételeként előírt államilag elismert vagy azzal egyenértékű nyelvvizsga (a továbbiakban: nyelvvizsga) követelmény teljesítése.
25. § (2) Az Ftv. 123. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) Amennyiben a 86. § (2) bekezdése szerint a képesítési követelmények általános nyelvvizsgát írnak elő, a követelmény teljesítése alól mentesülnek azok az egyetemi és főiskolai szintű képzésre felvett hallgatók, akik a beiratkozás évében legalább a 40. életévüket betöltik.”
33.§ (6) E törvény 25. §-ának (2) bekezdésében foglalt rendelkezést az alapképzésben, szakirányú továbbképzésben azon hallgatói jogviszonnyal rendelkezőkre is alkalmazni kell, akik a megkezdett tanulmányaik során a szak képesítési követelményeiben meghatározott képzési idő alatt betöltik a 40. életévüket, valamint azokra a jelöltekre, akik az intézményi Szabályzatban foglaltak szerint időpont megállapításával engedélyt kaptak a nyelvvizsga követelményeinek záróvizsga-időszakot követő teljesítésére, és ezen időpontig betöltik 40. életévüket.

A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
152. § (4) Az 1993. évi felsőoktatásról szóló törvény alapján megkezdett képzéseket - folyamatos képzésben - változatlan szakmai követelmények, változatlan vizsgarend keretében, változatlan oklevél kiadásával kell befejezni.

Az egészségügyi felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről szóló 36/1996. (III. 5.) Korm. rendelet
1. számú melléklet a 36/1996. (III. 5.) Korm. rendelethez 
Az egészségügyi felsőoktatás alapképzési szakjainak általános képesítési követelményei
5.2.1. A záróvizsgára bocsátás feltételei
A tantervben előírt valamennyi tanulmányi és vizsgakötelezettség teljesítését követő három éven belül
- a szakdolgozat elkészítése, benyújtása és megvédése,
- angol, német, francia, spanyol vagy orosz nyelvből C típusú - egyetemi szinten középfokú, főiskolai szinten alapfokú -, állami vagy azzal egyenértékű nyelvvizsga letétele.
3. számú melléklet a 36/1996. (III. 5.) Korm. rendelethez
Az egészségügyi felsőoktatás alapképzési szakjainak sajátos képesítési követelményei
3. A képzési idő: 8 félév, legkisebb összóraszám: 4000 óra.