Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának 
Jelentése
az OBH 3830/2008. számú ügyben
(Kapcsolódó ügy: OBH 1077/2009.)

Előadó: dr. Halász Zsolt
Az eljárás megindulása 
Hivatalomhoz érkezett beadványaikban a panaszosok azt sérelmezték, hogy az OTP Bank Nyrt., valamint az OTP Jelzálogbank Zrt. a Gazdasági Versenyhivatal Vj-41/2006/60. számú, a forráshitelek elő- és végtörlesztési költségének, valamint megemelt összegű kezelési költségének visszafizetéséről szóló végzésének végrehajtása során a végtörlesztési díjat csak az OTP Bank ügyfeleinek fizeti vissza, az OTP Jelzálogbank ügyfeleinek azonban nem. 
Ennek okán az OBH 3830/2008. sz. ügy panaszosának a szerződésében rögzített, eredetileg 0 Ft összegű, de később változtatható mértékű végtörlesztési díjjal szemben mintegy 250.000 forintot kellett a végtörlesztés okán a kölcsönnyújtók felé megfizetnie, amelyet nem fizettek vissza számára. 
Az OBH 1077/2009. sz. ügy panaszosa az eredetileg szintén 0 %-os mértékű előtörlesztési díj helyett a hasonló szerződéses rendelkezések alapján 3,6 %-os mértékű előtörlesztésre volt köteles, amelyet a Bank nem fizetett vissza.
A panaszok alapján felmerült a tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmának sérelme, ezért vizsgálatot indítottam. 
A vizsgálat eredményes befejezése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (4) bekezdése alapján tájékoztatást kért az OTP Bank Nyrt. elnök-vezérigazgatójától.

A megállapított tényállás
A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának Vj-41/2006/60. számú végzése az OTP Bankot arra kötelezte, hogy érintett személyeknek az általuk 2008. február 28-ig a megfizetett elő- és végtörlesztési díjat fizesse vissza.
Érintett személynek minősül a Versenytanács végzése értelmében az OTP Bank Nyrt. azon ügyfele, aki 2005. június 15., illetve augusztus 15. előtt kötött az OTP Bank Nyrt-vel lakáskölcsön szerződést, és ezen szerződése kapcsán, elő- és végtörlesztés során az OTP Bank Nyrt.-nek a 2005. június 15-ével bevezetett vagy 2005. augusztus 15-én felemelt díjat megfizette, s a díj megfizetése időpontjában szerződése az OTP Bank Nyrt. állományában volt. A 2005. június 15. előtt kötött szerződések esetében a visszafizetendő összeg a bevezetett díjtétel alapján megfizetett összeg, míg a 2005. június 15. és 2005. augusztus 15. közötti időszakban megkötött szerződések esetén a bevezetett és a megemelt díjtétel különbsége alapján megfizetett összeg.
A Versenytanács végzése eszerint kizárólag azon ügyfelekkel kapcsolatos szerződésekre vonatkozott, akik szerződése az OTP Bank Nyrt. állományában volt nyilvántartva.
A panaszosok szerint az OTP Bank és az OTP Jelzálogbank a kölcsönszerződésben egyetemleges kötelezettséget vállalt a kölcsönösszeg nyújtására, ugyanakkor amikor az elő/végtörlesztésre sor került, a követelést az OTP Jelzálogbank (mint kizárólagos saját követelést) tartotta nyilván, és ezért a panaszos részére a végtörlesztési díjat nem fizette vissza. 
Megkeresésemben az OTP Bank elnök-vezérigazgatójától az OBH 3830/2008. sz. ügyben arra vonatkozóan kértem tájékoztatást, hogy 
-	az OTP Bank és az OTP Jelzálogbank az egyetemlegesség szempontjából milyen jogviszonyban volt a szóban forgó kölcsönszerződések esetében az ügyfelekkel;
-	milyen szerződéses rendelkezés alapján került ki az OTP Bank a szerződés alanyi köréből és hitelezői oldalon milyen rendelkezés alapján maradt egyedül az OTP Jelzálogbank a szerződés alanya.
Az OTP Bank Elektronikus Bank Üzletágának ügyvezető igazgatója – az elnök-vezérigazgató nevében – arról tájékoztatott, hogy a szóban forgó jelzáloglevél kamattámogatásos hitelek nyújtására konzorciális formában került sor, amelyben a kölcsönnyújtói oldalon mind az OTP Bank, mind az OTP Jelzálogbank is szerepelt egyetemes hitelezőként. A szerződések szerint a kölcsön zálogjogosultja az OTP Jelzálogbank volt. A szerződéskötést követően az OTP Bank a Polgári Törvénykönyv alapján a panaszosokkal szembeni valamennyi követelését az OTP Jelzálogbankra engedményezte. A kölcsönök számlakezelésével kapcsolatos feladatokat azonban továbbra is az OTP Bank látta el, így az érintett ügyfelek az engedményezést követően változatlan feltételekkel teljesíthettek az OTP Bank felé. 
Amint az OBH 1077/2009. sz. ügyben küldött megkeresésemre adott válaszában is az OTP Bank vezérigazgató-helyettese megerősítette, az OTP Bank, illetve az OTP Jelzálogbank az ügyfeleket az engedményezésről nem tájékoztatta, figyelemmel arra, hogy az engedményezés a törlesztés feltételeiben változást nem eredményezett.
A Bank ügyvezető igazgatója a megkeresésemre adott válaszában utalt a jelzálog hitelintézetekről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény 7. §-ára, amely szerint előtörlesztés elfogadása esetén a jelzálogbank jogosult a lejárat előtti visszafizetéskor az elmaradt hasznát érvényesíteni.
Az OBH 1077/2009. sz. ügy panaszosa által rendelkezésemre bocsátott kölcsönszerződés III. 4. pontja szerint az adós az előtörlesztés esetén a hitelezők OTP Lakáshitelek kamat, díj, jutalék és költségtételeiről szóló, mindenkor hatályos hirdetményes szerinti előtörlesztési díjat kötelesek megfizetni. Az előtörlesztési díj mértéke a szerződés aláírásakor 0% volt. 
A szerződés V.4. pontja szerint a szerződő felek megállapodtak abban, hogy a szerződésből eredő jogok és kötelezettségek a hitelezőket egyetemlegesen illetik, illetve terhelik. 

Érintett alkotmányos jogok
– a jogállamiság elve és az abból fakadó jogbiztonság, valamint tisztességes eljárás követelménye (Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.)
– a piacgazdaság elvéből fakadó szerződéskötési szabadság (Alkotmány 9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.)

A vizsgálat megállapításai
1. A hatáskör megállapítása
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bekezdés), illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
A lakáscélú állami támogatások, illetve a kamattámogatásos kölcsönök nyújtása, a jogalkotó döntése alapján állami feladat, mivel e támogatások forrása az állami költségvetés. A jogalkotó e feladat végrehajtásával kapcsolatos feladatok lebonyolítását a piaci alapon működő hitelintézetekre delegálta. Az ombudsmanok hivataluk fennállása óta folytatott töretlen és egyöntetű gyakorlata szerint a lakáscélú állami támogatások – köztük a kamattámogatások – lebonyolításával összefüggésben közszolgáltatást végző szervnek tekintik a pénzügyi intézményeket.
Ennek alapján az országgyűlési biztos rendelkezik hatáskörrel az OTP Bank Nyrt., valamint az OTP Jelzálogbank Zrt., mint közszolgáltatást nyújtó szerv eljárásának vizsgálatára. Megállapítottam, hogy a panaszosok számára nem volt jogorvoslati lehetőség biztosítva.

2. A vizsgálat megállapításai
A jogállamiság elvéből következő jogbiztonság, valamint a piacgazdaság elvéből következő szerződési szabadság tartalmának alkotmányos alapjait részletesen tartalmazza a korábban kiadott, OBH 2958/2006 számú jelentésem.
Az ebben foglaltakon túlmenően azonban a következőkre kívánok rámutatni:
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 328. § (1) bekezdése szerint a jogosult követelését szerződéssel másra átruházhatja (engedményezés). A (3) bekezdés egyértelműen rögzíti, hogy az engedményezésről a kötelezettet értesíteni kell; a kötelezett az értesítésig jogosult az engedményezőnek teljesíteni. Ez azt is jelenti, hogy a kötelezett és az engedményező közötti eredeti jogviszony az értesítésig továbbra is fennáll, vagyis amellett, hogy az adósok továbbra is teljesíthetnek az OTP Banknak, az elmaradt hasznok pedig a Jelzálogbank által nem követelhetők, továbbá a megfizetett elő/végtörlesztési díjak visszafizetésére a Bank köteles.
E törvényi rendelkezések alapján egyértelműen megállapítható, hogy az engedményezés alapvető eleme a kötelezett (az adós) értesítése. Ennek oka, hogy az adóst megfelelően tájékoztatni kell arról, hogy tartozását ki felé kell teljesíteni. A vizsgálat esetekben ezen értesítésre azért nem került sor, mert az adósok továbbra is ugyanazon, az OTP Bank által vezetett hitelszámlára voltak kötelesek törlesztő részleteiket teljesíteni.
Az engedményezésről szóló értesítésnek azonban álláspontom szerint nem csak a tartozás pénzügyi teljesítése szempontjából van jelentősége. A vizsgált ügyben ezen engedményezés alapvetően megváltoztatta a szerződéses jogviszonyokat anélkül, hogy erről az adós tudomást szerezhetett volna. Az eredeti jogviszonyban a hitelezői oldalon két hitelnyújtó (a Bank és a Jelzálogbank) állt, akik egymással egyetemlegesen feleltek a szerződésből fakadó kötelezettségeik teljesítéséért, illetve egyetemlegesen illették meg őket a szerződésből fakadó jogosultságok. Lényeges körülmény, hogy e két hitelezőre eltérő szabályok vonatkoztak: a Bankra a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény, a Jelzálogbankra pedig emellett a jelzálog hitelintézetekről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény rendelkezései is. A két hitelező jogi helyzete között lényeges különbség tapasztalható, amely abban rejlik, hogy míg a bank a Ptk. szabályai alapján nem jogosult az előtörlesztést megtiltani, és előtörlesztés esetén nem követelhet kártérítést vagy kamatot figyelemmel a Ptk. 292. § (2) bekezdésére. Ezzel szemben a Jelzálogbank az 1997. évi XXX. törvény 7. §-a alapján – figyelemmel a szerződés vonatkozó III. 4. pontjára is – előtörlesztés esetén elmaradt hasznát érvényesítheti.
A Ptk. 335. §-a a jogosultak (jelen esetben a Bank és a Jelzálogbank) egyetemlegességét akként definiálja, hogy „ha a követelés több jogosultat úgy illet meg, hogy mindegyik az egész szolgáltatást követelheti, de a kötelezettet egyszeri szolgáltatás terheli, a kötelezettség minden jogosulttal szemben megszűnik, amennyiben bármelyik jogosult kielégítést kap”.
Figyelemmel a Ptk., Hpt. és a jelzálog-hitelintézetről szóló törvény hivatkozott rendelkezéseire, pusztán a hitelezők egyetemlegességére vonatkozó szerződéses kikötés alapján az OTP Bankot nem illette meg eredetileg sem az elmaradt hasznok érvényesítésének joga, mivel ezt a Ptk. 292. §-a kizárta, e törvényi rendelkezés pedig szerződési kikötéssel nem írható felül. 
Ugyanakkor a jelzálog-hitelintézet a hivatkozott törvényi rendelkezések alapján – amint erre a Bank a megkeresésemre adott válaszában utalt is – jogosult az előtörlesztésből fakadó elmaradt hasznát érvényesíteni.
Ha az adós a Bank felé teljesít az előtörlesztés során, akkor e törlesztést a jogosultak egyetemlegességére vonatkozó Ptk. rendelkezés alapján a Jelzálogbank is köteles elfogadni és a tartozást ekként teljesítettnek tekinteni, de nem követelhet kamatot és kártérítést, mivel a kötelezettet csak egyszeri szolgáltatás terheli, a kötelezettség minden jogosulttal szemben megszűnik, amennyiben bármelyik jogosult – pl. a Bank – kielégítést kap.
Abban az esetben, ha a hitelezői oldalon az eltérő jogi helyzetben lévő egyetemleges jogosultak személye az engedményezésből fakadóan akként változik meg, hogy az adós csak a vele szemben több joggal – így az elmaradt hasznok érvényesítésének jogával – rendelkező hitelező felé teljesíthet, akkor a fentieken túl figyelembe kell venni a Ptk. 240. §-át is, amely alapján a szerződés módosítására csak a felek – köztük az adós – közös megegyezésével van lehetőség, hiszen az engedményezés nem pusztán egy egyszerű alanycserét eredményez a jogosulti/hitelezői oldalon, hanem a szerződés érdemi módosítását. Erre pedig kizárólag a szerződés valamennyi alanyának hozzájárulásával van lehetőség.
Mindezek alapján, álláspontom szerint az OTP Bank a Ptk. rendelkezéseivel ellentétesen engedményezte követelését az OTP Jelzálogbankra. Nem biztosította az adósok számára annak mérlegelési lehetőségét sem, hogy az ekként módosított (módosítani szándékolt) szerződést fent kívánják-e tartani, vagy egy a Bank felé történő azonnali előtörlesztéssel le kívánják-e zárni jogviszonyukat. Utalni kívánok egyúttal arra is, hogy a Ptk. 200. § (2) bekezdése alapján semmis az a szerződés, amely jogszabályba ütközik, vagy amelyet jogszabály megkerülésével kötöttek. 
Megállapítom, hogy az OTP Bank és az OTP Jelzálogbank megsértette a jogbiztonság követelményét és a panaszosok piacgazdaság elvéből fakadó szerződéskötési szabadságát, amikor úgy kötöttek egymással – az adósok szerződéses kötelezettségeire nézve hátrányos – engedményezési szerződést, hogy erről az adósokat egyáltalán nem értesítették, ugyanakkor ezen értesítés elmaradásától függetlenül az engedményezés hátrányos következményei az adósok tekintetében bekövetkeztek.
Vizsgálatom során megállapítottam azt is, hogy a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának Vj-41/2006/60. számú végzése formálisan csak az OTP Bankra terjedt ki, a Bank azonban az ebből fakadó kötelezettségeinek teljesítésétől az OTP Bank és az OTP Jelzálogbank között létrejött engedményezési szerződéssel a hozzám intézett panaszok alapján megállapíthatóan mentesülni kívánt.
Tekintettel azonban arra, hogy álláspontom szerint ez az engedményezés, mint jogszabály megkerülésével kötött szerződés semmis, ezen engedményezés alapján az OTP Bank nem mentesülhet a Versenytanács Vj-41/2006/60. számú végzéséből fakadó kötelezettségei alól. 
Emellett rá kívánok mutatni arra is, hogy a követelés utólagos engedményezése nem változtat azon a tényen, hogy eredetileg, a szerződés megkötésekor az OTP Bank is a szerződés alanya volt, a szerződéses jogviszonyának tényéből fakadó kötelezettségből egy egyszerű engedményezéssel nem szabadulhat, hiszen ha az OTP Jelzálogbank nem válik jogutódjává az OTP Banknak minden tekintetben, akkor az át nem szállt jogok és kötelezettségek szükségképpen az OTP Banknál maradtak. Mindezekre figyelemmel a Versenytanács Vj-41/2006/60. számú végzése álláspontom szerint azon ügyfelek esetében is alkalmazandó, akik szerződése az engedményezés alapján átkerült az OTP Bank állományából az OTP Jelzálogbank állományába.
Mindezek alapján megállapítom, hogy az OTP Bank sérti ügyfelei tisztességes eljáráshoz való jogát, amikor a Versenytanács Vj-41/2006/60. számú végzésében foglalt kötelezettségét formálisan kikerülve az elő és végtörlesztési díjakat ügyfelei részére nem fizeti vissza.

Intézkedéseim
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem az OTP Bank Nyrt. Elnök-vezérigazgatójánál, hogy a jelentésemben foglaltakra figyelemmel vizsgálja felül a Bank álláspontját és kialakított gyakorlatát a Versenytanács Vj-41/2006/60. számú végzésének végrehajtásával kapcsolatban, és valamennyi érintett ügyfelének fizesse vissza a Versenytanács végzése szerint jogszerűtlenül felszámított elő- és végtörlesztési díjakat.

Budapest, 2009. május 29.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.