Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2886/2008. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin 
dr. Zemplényi Adrienne
A vizsgálat megindulása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa már évek óta kiemelt figyelmet fordít a fogva tartottak, köztük az idegenrendészeti célú fogva tartás alatt álló külföldiek alkotmányos jogainak védelmére.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése értelmében, az országgyűlési biztos eljárása főszabályként beadványra indul. Az Obtv. 16. § (2) bekezdése alapján, az országgyűlési biztos az alapvető jogok védelme érdekében, hivatalból is eljárhat. A hivatalból történő eljárás törvényi lehetőségét alkalmazva, az országgyűlési biztos – beadvány hiányában is – vizsgálhatja azon társadalmi csoportok alkotmányos jogait, amelyek a magyar nyelv, illetve a hazai viszonyok ismeretének hiányában különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak, így az esetleges panaszkodási képességük is korlátozott.
Munkatársaim 2008. május 21-én, a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság őrzött szállásán előre be nem jelentett helyszíni bejárást tartottak, amelynek során az ott tartózkodó külföldiek elhelyezési körülményeit vizsgálták.

A megállapított tényállás
Az őrzött szállás az egykori Győri Határőr Igazgatóság területén – a határőrség és a rendőrség 2008. január 1-jei integrációját követően – jelenleg a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitánysághoz tartozó épületben működik. Az integrációt megelőzően, a Győri Határőr Igazgatóság őrizte az országhatár Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom megyei szakaszát teljes hosszban, valamint a Vas-megyei szakaszt Zsiráig, ami egyben schengeni külső határ is volt. Magyarország schengeni csatlakozását követően, az egykori határőr igazgatóság által őrzött osztrák és szlovák határszakasz belső határ lett.
A vizsgálat időpontjában Magyarországon a Győrin túl, még 3 őrzött szállás működött, Kiskunhalason, Nyírbátorban, valamint a Ferihegyi nemzetközi repülőtér területén. A győri szálláshelyre a Győr-Moson-Sopron, a Komárom-Esztergom, Vas, valamint Zala Megyei Rendőr-főkapitányságok által elrendelt, valamint az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Bevándorlási és Állampolgársági Hivatala Nyugat-dunántúli, Közép-dunántúli, valamint Dél-dunántúli Igazgatóságai által elutasított menedékjogi kérelmek előterjesztőinek őrizetét foganatosították.
2007-ben az ötven férőhelyes őrzött szálláson összesen 847 külföldi állampolgárt szállásoltak el, az intézmény átlagosan 65 százalékos kihasználtsággal működött. Az idei évben 12 ország 54 állampolgára tartózkodott hosszabb-rövidebb ideig, maximum hat hónapig a szálláshelyen. A legtöbben a moldáv állampolgárok 33 személy, illetve az ukránok, 12 személy voltak.
Az őrzött szálláson a helyszíni bejárás időpontjában összesen hét külföldi, öt férfi (1-1 pakisztáni, moldáv, koszovói és 2 nigériai állampolgár) valamint két moldáv állampolgárságú nő tartózkodott. További két, magát iraki állampolgárnak valló férfit a helyszíni bejárás alatt állítottak elő. A hálóhelyiségekben egy, maximum két személy lakott. A hálóhelyiségek mindegyikén volt ablak, megfelelő természetes és elektromos világítással rendelkeztek. A szálláshelyen a háziorvosi minimum feltételeknek megfelelő orvosi rendelő, orvosi vizsgáló helyiség, valamint egészségügyi elkülönítő helyiséggel is volt.
A szálláshelyen elkülönítve helyezték el a férfiakat, illetve a nőket. Mindkét épületrészben hideg-meleg folyóvízzel ellátott mosdó és zuhanyozó, valamint illemhelyek voltak. A szálláshelyhez a szabad levegőn tartózkodásra szolgáló bekerített terület tartozott. A szolgálatban lévő személyzet beszámolója szerint a külföldiek, nemenként elkülönítve, napi egy órát tartózkodhattak a szabad levegőn.

A vizsgálat megállapításai
Az őrzött szálláshely a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 54-55. §-ban szabályozott őrizet végrehajtására szolgál. Az idegenrendészeti hatóság a kiutasítás végrehajtásának biztosítása érdekében idegenrendészeti őrizetbe veheti azt a harmadik országbeli állampolgárt, aki a hatóság elől elrejtőzött, vagy a kiutasítás végrehajtását más módon akadályozza, vagy az ország területéről való távozást megtagadja, vagy más alapos ok miatt feltehető, hogy a kiutasítás végrehajtását késlelteti vagy meghiúsítja. Idegenrendészeti őrizetbe vehető az a harmadik országbeli állampolgár is, aki a kötelező tartózkodásra kijelölt helyen az előírt magatartási szabályokat súlyosan vagy ismételten megsértette, esetleg a számára előírt megjelenési kötelezettségét felszólításra sem teljesítette, és ezzel akadályozza az idegenrendészeti eljárás lefolytatását; végül, aki szándékos bűncselekmény elkövetése miatt kiszabott szabadságvesztés-büntetésből szabadult. Az idegenrendészeti őrizetet határozattal kell elrendelni és azt a közléssel egyidejűleg végre kell hajtani.
Az idegenrendészeti őrizet legfeljebb hetvenkét órára rendelhető el, amelyet az őrizet helye szerint illetékes helyi bíróság a harmadik országbeli állampolgár kiutazásáig, alkalmanként legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthat. Az őrizet leghosszabb időtartama hat hónap. Kiskorúval szemben őrizetet nem lehet elrendelni, így a szálláshelyen csak felnőtt korú külföldiek voltak. A vizsgálat idején mind a hét, az őrzött szálláson élő külföldi bírósági döntés alapján tartózkodott az intézményben, így – az Obtv. 29. § (2) bekezdésének e) pontjára figyelemmel – esetükben sem a fogva tartás jogalapját, sem annak indokoltságát nem vizsgálhattuk. Az említett okból, a vizsgálat kizárólag az elhelyezés körülményeinek megismerésére korlátozódott.
A látogatás időpontjában a szálláshely tiszta és rendezett volt. A háló helyiségeket, a vizesblokkokat valamint a közösségi helyiségeket szemmel láthatóan rendszeresen takarítják. A szeméttárolók, az ágynemű, valamint a külföldiek ruházata tiszta, gondozott volt, ebben a vonatkozásban a vizsgálat alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem észlelt.
Az őrzött szálláshely lakói napi három alkalommal kaptak élelmet, ebből a reggeli és a vacsora hideg élelem, az ebéd meleg étel volt. Az eltérő vallási szokásokra tekintettel, a szállás lakói sertéshúsmentes élelmet kapnak. Igény esetén vegetáriánus étkeztetésre is mód van. Az élelmet helyben, a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság konyháján állítják elő. A vizsgálat idején mind a személyzet, mind a szálláshely lakói ugyanazt a meleg ételt kapták ebédre, a helyszíni bejárás résztvevői is ezt fogyasztották. Az étel mennyisége és minősége megfelelő volt, a vizsgálat alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem észlelt.
Az étkező helyiség a férfiak elhelyezésére szolgáló épületrészben volt, egyben közösségi helyiségként is szolgált. Itt egy televíziót, valamint egy erősen megrongálódott állapotban lévő pinpong asztalt volt. A szabad levegőn tartózkodásra szolgáló bekerített területre is ebből a helyiségből lehetett kijutni. A nők elhelyezésére szolgáló épületrészből a szabad levegőn tartózkodásra szolgáló bekerített területre nem volt kijárat. A kültéri padok erősen megrongálódott állapotban voltak, sem ülőrészük, sem háttámlájuk nem volt. A nemzeti sokszínűségből, valamint az ezzel járó nyelvi korlátokból eredő kommunikációs nehézségek miatt, továbbá megfelelő szabadidős tevékenység hiányában, a szálláshelyen élő külföldiek a nap túlnyomó részét tétlenségben töltötték. Az említett helyzetből eredő pszichés megterhelés, valamint az esetleges konfliktusok megelőzése céljáról indokolt lenne, ha a rendőr-főkapitányság mind a közösségi helyiségben lévő eszközök, mind a szabad levegőn tartózkodásra szolgáló területén lévő kültéri padok karbantartására és pótlására nagyobb gondot fordítana.  2008. évben a szálláshelyen rendkívüli esemény nem történt, ami részben a szálláshely kihasználtságának addigi alacsony szintjével, részben az ott szolgálatot teljesítő személyzet idegen nyelv ismeretével magyarázható.

Javaslat
Miután a vizsgálat alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem észlelt, az ügyben sem ajánlást, sem kezdeményezést nem teszek.
A szálláshelyen tartózkodó külföldiek foglalkoztatása kapcsán észlelt hiányosságok orvoslása érdekében javaslom, hogy a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság gondoskodjon a közösségi helyiségben lévő eszközök, valamint a szabad levegőn tartózkodásra szolgáló területen lévő kültéri padok karbantartására és pótlásáról.

Budapest, 2008. június 16.

Dr. Szabó Máté sk.