Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2050/2008. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A panaszos arról tájékoztatott, hogy férje, aki a távbeszélő állomás előfizetője, sem személyesen, sem szóban nem kötött szerződést a Tele2-vel, ennek ellenére 2007-ben több számlát is kaptak a társaságtól.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvével, valamint az abból fakadó jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásság gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során megkerestem a szolgáltató ügyfélszolgálati igazgatóját, majd a válasz ismeretében a Nemzeti Hírközlési Hatósághoz fordultam.

A megállapított tényállás
A Tele2 arról értesített, hogy az előfizető adatai 2004. június 30-án kerültek az ügyfélnyilvántartásba, ekkor a hívásonkénti közvetítőválasztással, az 1502 tárcsázásával igénybe vehető Standard díjcsomagra szerződött. A szerződéskötéssel kapcsolatban panaszt nem tett, a számlákat megfizette. 2007. április 26-án az előfizető lánya a Standard Plusz díjcsomagot rendelte meg. Az „Előfizetői szerződés vagy módosítás” elnevezésű formanyomtatványon az előfizető lányának aláírása látható. A szolgáltatást 2007. május 5-én állították be belföldi távolsági, mobil és nemzetközi hívásirányba, míg a helyi hívások továbbra is a Magyar Telekom Favorit díjcsomagja alapján történtek. A panaszos reklamációiban jelezte, hogy nem került sor szerződéskötésre (módosításra). A szolgáltató válasza szerint, az Általános Szerződési Feltételek 3. 1. pontja értelmében a szerződést az előfizető közeli hozzátartozója is megkötheti. A szerződésen szerepel a közeli hozzátartozó nyilatkozata arról, hogy jogosult az előfizető nevében eljárni.
2008. december 2-án a Nemzeti Hírközlési Hatóság Hivatala Hatósági Nyilvántartások Igazgatóság a HZ-21134-15/2008. számú határozatában 1880000 Ft. bírsággal sújtotta az Invitel Telecom Kft-t – mint a Tele2 Magyarország Kft. jogutódját – továbbá kötelezte, hogy a közvetítőválasztás útján igénybe vehető helyhez kötött telefonszolgáltatása írásban történő szerződésmódosítását az ÁSZF-ben foglaltaknak megfelelően végezze. A hatóság rendelkezésére bocsátott adatszolgáltatás szerint, 2007. április 1. és szeptember 30. között 33206 szerződésmódosítás történt, és 302 előfizetői panasz érkezett a szerződésmódosításokkal kapcsolatban. A szolgáltató 2007. augusztus 1-jétől vezette be a panasznyilvántartásának részletes, panasztípusonkénti bontását, ezért csak az augusztus 1. és szeptember 30. közötti időszakra vonatkozóan tudott nyilatkozni arról, hogy az írásbeli szerződésmódosítás tekintetében hányan voltak azok, akik azért éltek panasszal, mert a szerződést nem közvetlenül maga az előfizető módosította. 2007. augusztus 1. és szeptember 30. között 43 ilyen előfizetői panasz érkezett a szolgáltatóhoz.
Az első fokú hatóság megállapította, hogy a szolgáltató szerződésmódosítási gyakorlata során az ÁSZF-jében rögzített eljárási szabályoktól eltérő módon járt el, az ÁSZF alapján ugyanis csak az előfizető vagy a szolgáltató módosíthatja az előfizetői szerződést. A hatósághoz érkezett és a szolgáltató által átadott panaszok viszont arról számoltak be, hogy az előfizető helyett – az alakszerűségi követelményeknek megfelelő meghatalmazással nem rendelkező – hozzátartozója, az adott lakcímen tartózkodó egyéb ismerőse módosította írásban az előfizetői szerződést. A panaszosok a szerződésmódosításról többször is csak az azt követő első havi számlalevél kézhezvételével értesültek. A határozat szerint, a szolgáltató megsértette az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (Eht.) 132. § (1) bekezdését a közvetítőválasztás útján igénybe vehető helyhez kötött telefonszolgáltatás írásban történő szerződésmódosítási tevékenysége tekintetében. A hatóság megállapította, hogy sérültek az előfizetők Eht-ban meghatározott jogai, mivel egyrészt a szolgáltató a szerződéses jogviszonyon kívül álló, meg nem hatalmazott harmadik személyekkel módosította a már meglévő előfizetőinek jogviszonyát, valamint azért, mert az érintett előfizetők nemhogy módosított szerződést, de még csak értesítést sem kaptak a szolgáltatótól a szerződésmódosítás tényéről.
A Nemzeti Hírközlési Hatóság már korábban, a HS-8306-7/2007. számú, 2007. április 19-én jogerőre emelkedett határozatában kifejtette, hogy a Tele2 Magyarország Kft. az előfizetői szerződés módosítását nem az ÁSZF-ben foglaltaknak megfelelően végezte. A hatóság felhívta a szolgáltatót, hogy a szerződés módosítás során az ÁSZF-jének megfelelően járjon el. A hivatkozott ügyben az előfizető felesége módosította az előfizetői szerződést. Az eljáró hatóság a határozatban rámutatott arra is, hogy nem előfizetői szerződéskötésről, hanem a meglévő szerződés módosításáról volt szó, amit az érvényes ÁSZF szerint csak az előfizető tehetett meg.
A vizsgálat feltárta, hogy a szolgáltató e határozatban foglaltaknak sem tett eleget.
A Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsának elnöke FK-93-3/2009. számú, 2009. január 28-án kelt határozatában az első fokú határozatot helybenhagyta. Kifejtette, hogy ha az előfizetői szerződést írásban, az előfizető nevében harmadik személy módosítja, akkor az előfizető nevében eljáró személynek írásbeli meghatalmazással kell rendelkeznie az előfizetőtől. A szolgáltató képviselőjének a szerződésmódosítási eljárás során meg kell győződnie arról, hogy az előfizető nevében írásban szerződést módosító harmadik személy rendelkezik-e írásbeli meghatalmazással. A dokumentumokból egyértelműen megállapítható volt, hogy a szolgáltató a harmadik személy írásbeli meghatalmazásának bekérése nélkül, írásban módosította az előfizetői szerződést, amely gyakorlat jogsértő.

Érintett alapvető jog
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”)

A vizsgálat megállapításai
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A hírközlési hatóság az Obtv. 29. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti közigazgatási feladatot ellátó szerv, így eljárásának vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik.
Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás közszolgáltatásnak minősül, amire vizsgálati hatásköröm az Obtv. alapján kiterjed. Tekintettel arra, hogy a vezetékes telefonszolgáltatás egyetemes szolgáltatás, hatásköröm a szolgáltató vonatkozásában is fennáll.
A közvetítőválasztás az elektronikus hírközlési szolgáltató előfizetőjének az a lehetősége, hogy a hívott előfizető vagy szolgáltatás eléréséhez megválassza a közvetítő szolgáltatót, amely az előfizetői hozzáférést nyújtó szolgáltatóval összekapcsoláson keresztül nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatást nyújt. A közvetítőválasztás lehet hívásonkénti közvetítőválasztás és közvetítő-előválasztás. Az előbbi esetben a kívánt szolgáltató eléréséhez minden hívás előtt egy négyjegyű, úgynevezett előválasztó számot kell tárcsázni, ami a Tele2 esetében 1502 volt. Közvetítő-előválasztáskor nem szükséges az előválasztó szám tárcsázása, mert az előfizető automatikusan a választott szolgáltatón keresztül tud hívást kezdeményezni.
Az Eht. 129. § (1) bekezdése szerint, a felek az előfizetői szerződést írásban, szóban vagy ráutaló magatartással – így különösen az előfizetői szolgáltatás igénybevételével – köthetik meg. A 131. § h) pontja alapján, az előfizetői szolgáltatások általános szerződési feltételeinek tartalmaznia kell az előfizetői szerződés módosításának egyes eseteit és a szerződésmódosítás feltételeit. A 132. § (1) bekezdése értelmében, az egyedi előfizetői szerződés módosítására az előfizetői szerződés megkötésének szabályai vonatkoznak.
Az eljárás alapjául szolgáló esetben a módosítás következtében a hívásonkénti közvetítőválasztás helyébe a közvetítő-előválasztás került, azaz a négyjegyű előválasztó szám tárcsázása nélkül bonyolódott a hívások egy része.
Mivel a Tele2-nek a szerződés módosításával kapcsolatos álláspontját fenntartással fogadtam, szükségesnek ítéltem a Nemzeti Hírközlési Hatóság megkeresését, amely kezdeményezésemre, valamint a beérkezett panaszok alapján hivatalból piacfelügyeleti eljárást folytatott le.
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog. (315/E/2003. AB határozat) A tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság utalt arra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. (6/1998. (III. 11.) AB határozat, 14/2004. (V. 7.) AB határozat)
A tisztességes eljáráshoz való jog az ügyfelekkel, szerződéses partnerekkel kapcsolatos eljárásai során a közszolgáltatást végző szervektől is elvárható.
Az első- és másodfokon eljáró hírközlési hatóság fentebb ismertetett álláspontjával egyetértek. A szolgáltató szerződésmódosítási gyakorlatával kapcsolatban megállapítom, hogy az a jogállamiság elvével és az abból fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okozott. Az egyes konkrét panaszok orvoslása a piacfelügyeleti eljárás megállapításainak egyedi ügyekre alkalmazásával lehetséges.

Intézkedésem
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem az Invitel Telecom Kft. ügyvezetőjét, hogy a vitatott szerződésmódosítások miatt érkezett és elutasított panaszokat – ideértve az eljárás alapjául szolgáló esetet is – a hírközlési hatóság álláspontjára tekintettel újra vizsgálja meg.

Budapest, 2009. május 14.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.