Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2009/2008. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában sérelmesnek tartotta, hogy az E-ON, valamint az ÉGÁZ-DÉGÁZ közszolgáltatók az építésügyi eljárásban eltérő állásfoglalást adtak az ő és a szomszédja kerítésének fennmaradási engedélyezési eljárásában, amelynek következtében a hatóság a panaszos kerítését lebontatta, a szomszédjáét azonban nem.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz és a tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz fűződő alapvető jogok sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
Az ügy alapos feltárása érdekében megkerestem az ügyben döntést hozó építésügyi hatóságot és tájékoztatást kértem az eljárásról.

A megállapított tényállás
A panaszos saját ingatlanán építési engedély nélkül megvalósult utcafronti kerítésének fennmaradása érdekében engedélykérelmet nyújtott be az építésügyi hatósághoz. A fennmaradási engedély iránti kérelmet az ügyben érintett közműkezelők állásfoglalása alapján határozatban utasította el a hatóság, amellyel szemben a panaszos fellebbezéssel élt. A jogorvoslati eljárásban a másodfokú építésügyi hatóság az elsőfokú szerv döntését helybenhagyta, majd a másodfokú határozat ellen a panaszos keresetet nyújtott be a bírósághoz. 
Időközben a panaszos ügyvédje útján bejelentést tett az építésügyi hatósághoz a szomszéd ingatlanon engedély nélkül létesített kerítéssel kapcsolatban. A hatóság megállapította, hogy a közterülettel határos ingatlanhatáron sem kapu, sem kerítés korábban nem állt. A tulajdonosokat 2007. november 19-én kelt határozatában kötelezte a jegyző „az engedély nélkül megépített kerítés és kapu fennmaradásának engedélyezése érdekében, a megvalósult állapotról fennmaradási engedély iránti kérelmet nyújtsanak be hatóságomhoz. Amennyiben ezt nem teszik meg, egyetemlegesen kötelezem a tulajdonosokat, hogy bontsák le azt, az építés előtti eredeti állapotot állítsák vissza, majd ezt írásban jelentsék be hatóságomhoz”, a kötelezettség teljesítési határidejét 60 napban állapítva meg. A panaszos állításával szemben a közműszolgáltatókat az eljárásba nem vonták be.
A panaszos ügyvédjét a hatóság 2007. november 20-án kelt levelében arról tájékoztatta, hogy a szomszédos ingatlanra vonatkozó építésrendészeti eljárás folyamatban van. A jegyző álláspontja szerint „a felhívásból ugyan sem a panaszos, sem ügyvédje nem kapott, mivel a felhívás illetve kötelezés nem nekik szólt. Ha határidőn belül fennmaradási engedély iránti kérelmet nyújtott volna be az építtető, természetesen a Ket. 29. §-ának megfelelően az ügyfeleket, köztük a panaszost is értesítettem volna az eljárás megindításáról”.
A szomszéd ingatlan tulajdonosai a határozatban foglaltaknak eleget tettek és a kerítést lebontották, e tényt 2008 januárjában a hatóságnak bejelentették. 
Az építésügyi jogszabályok 2008. január 1-jével történő változása következtében az utcafronti kerítés építése azonban már nem engedélyköteles építési tevékenység, ezért a szomszédok azt visszaépítették.
A jegyző válaszában arról tájékoztatott, hogy a teljes körű iratanyag – beleértve a panaszos iratai közé alszámra iktatott a szomszédos ingatlanra vonatkozó iratok is – a bírósági eljárás miatt nem állnak a rendelkezésére, ezért azokat csak részlegesen bocsátotta a rendelkezésemre.

A vizsgált alkotmányos jogok 
– Jogbiztonság elve: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” (Alkotmány 2. § (1). bek.)
– Jogorvoslati jog: A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. (Alkotmány 57. § (5). bek.)

Az alkalmazott jogszabályok és egyéb rendelkezések
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.)
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (Étv.)
Az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet
Az építésügyi hatósági kötelezési eljárásról szóló 40/1997. (XII. 21.) KTM rendelet (R.)

A vizsgálat megállapításai
I. A panaszos ingatlanán épített kerítés bontása ügyével kapcsolatos megállapítások
A panaszos a másodfokú építésügyi hatóság határozatával szemben bírósági keresetet nyújtott be. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (5) bekezdése kimondja, hogy „Az országgyűlési biztos nem járhat el olyan ügyben, amelyben a határozat felülvizsgálata iránt bírósági eljárás indult, vagy amelyben jogerős bírósági határozat született.” A fentiek alapján hatásköröm hiányát állapítom meg a panaszos ingatlanán épített kerítésre vonatkozó eljárás vizsgálatában, ezért a panaszos által sérelmezett az eljárásban szakhatóságként közreműködő közművek nyilatkozatait sem vizsgálhatom.

II. A szomszédos ingatlanon épített kerítés elbontásával kapcsolatos eljárásra vonatkozó megállapítások
A szabálytalan építkezéssel kapcsolatos hatósági eljárást az Étv. szabályozza, annak 48. § (1) bekezdése szerint az építésügyi hatóság a szabálytalan építkezés miatt fennmaradási engedélyt ad. A tényállás tisztázásakor vizsgálja, hogy a fennmaradási engedély megadásának feltételei fennállnak-e, vagy megteremthetőek-e. Ezt követően értesíti az építtetőt a fennmaradási engedély feltételeiről és jogkövetkezményeiről, és 60 napon belüli határidő kitűzésével felhívja a fennmaradási engedélykérelem benyújtására. Ezt követően, ha az építtető nem tesz eleget a felhívásban foglaltaknak, akkor a hatóság kötelezi az építtetőt az építmény lebontására. 
Jelen ügyben a hatóság észlelte, hogy a szomszédos ingatlan kerítése engedély nélkül épült, majd az ügyben határozatot hozott. A jegyző döntéséről megállapítom, hogy határozatában nem csupán közbenső intézkedést bocsátott ki az építtetőnek a fennmaradási engedély benyújtása érdekében, hanem az ügy érdemében hozott döntést, mert határozatának tárgya és rendelkező része szerint a kerítés esetleges bontásáról rendelkezett, annak teljesítési határidejét is megállapítva. 
Vizsgálatom ezt követően arra irányult, hogy a hatóságnak az érdemi döntését kivel szükséges közölni. Az eljárás során a Ket. általános szabályokat határoz meg az ügyfél értesítésére és a döntés közlésére, amelynek 78. §-a szerint a határozatot az ügyféllel és azzal kell közölni, akire nézve az jogot vagy kötelezettséget állapít meg. Az ügyfél kör meghatározásánál a Ket. mellett figyelemmel kellett lenni az Étv. és a kérelem elbírálásakor hatályos KTM rendelet vonatkozó szabályaira. Az Étv. 53/A szakasza szerint az építésügyi hatósági eljárásokban ügyfélnek minősül az a személy, akinek jogát, jogos érdekét vagy jogi helyzetét az ügy érinti, továbbá akit hatósági ellenőrzés alá vontak, valamint akire nézve a hatósági nyilvántartás az adott üggyel összefüggésben adatokat tartalmaz, így vizsgálni kell a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal, ingatlanokkal közös határvonalú - telekkel rendelkezni jogosult ügyféli jogállását. A KTM rendelet 5. §-ának (2) bekezdése kimondja, hogy az ott meghatározott engedélyfajták megadásáról, vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján közölni kell az ügyben ügyfélnek minősülő magánszeméllyel, különösen a közvetlenül szomszédos – a határozattal érintett ingatlannak közös határvonalú – építési telekkel rendelkezni jogosulttal. A R. pedig e kérdésről külön nem rendelkezik.
A jegyző álláspontja a fentiek értelmében nem fogadható el, mert az Étv. szerint a szomszéd ügyféli jogállását vizsgálnia kellett volna, hiszen ő, mint szomszéd indította meg a hatóság eljárását, ezért még az eljáró szerv nyilvántartása is tartalmazta adatait, továbbá az ő ingatlanán épített kerítés fennmaradásával kapcsolatos ügy iratai közé iktatta a hatóság a bejelentését, amely ügyben az eljáró hatóság az ő kerítésének fennmaradásához nem járult hozzá. A hatóságnak a szomszéd ügyfélként való elismerés elutasításáról végzésben kellett volna döntenie.
A jegyző által hivatkozott a Ket. 29. §-ában meghatározott az eljárás megindulásáról szóló értesítést, annak (9) bekezdése szerint – az ügyfél kérelmére indult eljárásban – az ügyfél kérelmére kell kibocsátani. Erre vonatkozó kérelmet a rendelkezésemre bocsátott iratok között nem találtam. Ezzel szemben e szakasz (3) bekezdésének b/ pontja szerint a kérelemre indult eljárásban az ismert ellenérdekű, illetve érintett ügyfelet a kérelem beérkezésétől számított 5 napon belül értesíteni kell a jogszabályban meghatározott tartalmú értesítésben. Ez alapján a panaszos ügyvédjének bejelentésétől számított 5 napon belül az eljárás megindításáról a panaszos szomszédjának az értesítésére kellett, hogy sor kerüljön. (Erre nézve azonban szintén nem állt rendelkezésemre irat.) Ezzel áll összhangban az Étv. 53/A szakaszában megfogalmazott értesítési kötelezettség is.
Az Alkotmánybíróság több határozatában elvi éllel szögezte le, hogy a jogállam legfontosabb eleme a jogbiztonság [75/1995. (XII. 21.) AB hat., 9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 65.]. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy nemcsak a jog egésze, de annak egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. 
A fentiek alapján megállapítom, hogy a jegyző az ügy érdemében hozott döntésének közlése során elmulasztotta vizsgálni a szomszéd ügyféli jogállását és ezzel a jogorvoslati joggal, a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljárással összefüggő jog tekintetében visszásságot okozott. 
Figyelemmel az időközben bekövetkezett jogszabályváltozásra, a vizsgálatom alapján megfogalmazott alapjogi visszásságra tekintettel az egyedi ügyre vonatkozóan konkrét intézkedést nem kezdeményezek. A hatályos jog szerint a kerítésépítés már nem építési engedélyköteles tevékenység.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felhívom a jegyző figyelmét, hogy a jövőben kiemelt figyelmet fordítson a hatósági eljárásban részt vevő felek ügyféli jogállásának tisztázására.

Budapest, 2008. július 14.
Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Alkalmazott jogszabályok:
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
15. § (1) Ügyfél az a természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek (amelynek) jogát, jogos érdekét vagy jogi helyzetét az ügy érinti, akit (amelyet) hatósági ellenőrzés alá vontak, illetve akire (amelyre) nézve - tulajdonát, jogait és vagyontárgyait is ideértve - a hatósági nyilvántartás adatot tartalmaz.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a létesítménnyel kapcsolatos, illetve a tevékenység engedélyezésére irányuló eljárásban ügyfél a hatásterületen levő valamennyi ingatlan tulajdonosa és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogszerű használója.
(3) Törvény vagy kormányrendelet meghatározott ügyfajtákra részletesebb ügyfélfogalmat állapíthat meg.
(4) Az ügyfél jogai megilletik az ügy elbírálásában hatóságként (szakhatóságként) részt nem vevő hatóságot is, amelynek feladatkörét az ügy érinti.
(5) Meghatározott ügyekben törvény az ügyfél jogaival ruházhatja fel az érdekvédelmi szervezeteket és azokat a társadalmi szervezeteket, amelyeknek a nyilvántartásba vett tevékenysége valamely alapvető jog védelmére vagy valamilyen közérdek érvényre juttatására irányul.
(6) A természetes személy ügyfélnek akkor van eljárási képessége, ha a polgári jog szabályai szerint cselekvőképességgel rendelkezik. Jogszabályban meghatározott esetben a korlátozott cselekvőképességgel rendelkező személyt is megilleti az eljárási képesség. Az eljáró hatóság hivatalból vizsgálhatja az eljárási képesség meglétét, és ha annak hiányát állapítja meg, úgy az ügyfél helyett törvényes képviselőjét vonja be az eljárásba, illetve ügygondnok kirendelését kéri.
29. § (1) A hatósági eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára, más hatóság kezdeményezésére, külön jogszabályban meghatározott panaszra (a továbbiakban együtt: kérelem) vagy hivatalból indul meg.
(2) A hatóság köteles a hatáskörébe tartozó ügyben illetékességi területén hivatalból megindítani az eljárást, ha
a) ezt jogszabály előírja,
b) erre felügyeleti szerve utasította, a bíróság kötelezte,
c) életveszéllyel vagy súlyos kárral fenyegető helyzetről szerez tudomást.
(3) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, az eljárás megindításáról
a) a hivatalból indult eljárásban az ismert ügyfelet az eljárás megindításától,
b) a kérelemre indult eljárásban az ismert ellenérdekű, illetve érintett ügyfelet a kérelem beérkezésétől
számított öt napon belül értesíteni kell.
(4) Az értesítés csak akkor mellőzhető, ha
a) az veszélyeztetné az eljárás eredményességét,
b) az egyszerű megítélésű, a tényállás előzetes tisztázását nem igénylő ügyben az eljárás megindítása után azonnal sor kerül az érdemi határozat meghozatalára,
c) az ellenőrzésre feljogosított hatóság az adott tárgyban folyamatosan lát el az érintettnél ellenőrzési feladatot,
d) azt honvédelmi, nemzetbiztonsági, közbiztonsági okból jogszabály kizárja.
(5) Az értesítésnek tartalmaznia kell:
a) az ügy tárgyát, iktatási számát, az eljárás megindításának napját és az adott ügyfajtára irányadó ügyintézési határidőt, az ügyintéző nevét és hivatali elérhetőségét,
b) az iratokba való betekintés és a nyilatkozattétel lehetőségére irányuló tájékoztatást,
c) hivatalból indult eljárásban az erre történő utalást, kérelemre indult eljárásban a kérelmező ügyfél nevét,
d) az ügyfél tájékoztatását az elektronikus ügyintézés lehetőségének igénybevételéről és az ügyfajtára vonatkozó elektronikus tájékoztatási szolgáltatás elérhetőségéről.
(9) Az ügyfél kérelmére indult eljárásban, ha ezt az ügyfél kéri, a kérelem beérkezésétől számított öt napon belül a hatóság az ügyfelet értesíti az ügy iktatási számáról, az eljárás megindításának napjáról, az ügyintézési határidőről, ügyintézőjéről és az ügyintéző hivatali elérhetőségéről. Ha a kérelem elektronikus úton érkezett, a tájékoztatás elektronikus úton, három napon belül történik. Ebben az esetben az értesítés a fentieken túlmenően tartalmazza a kapcsolattartás elektronikus levélcímét is.

Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. tv. (hatályos 2007. X. 1-jétől)
48. § (1) Ha az építményt, építményrészt szabálytalanul építették meg, az építésügyi hatóság arra - az építtető vagy az ingatlannal rendelkezni jogosult kérelme alapján - fennmaradási engedélyt ad, ha a 36. §-ban meghatározott feltételek fennállnak vagy megteremthetők és az építtető az építési jogosultságát igazolta. Ha az építményt, építményrészt építésügyi hatósági engedély nélkül bontották le az építésügyi hatóság azt - határozattal - tudomásul veszi.
(2) Fennmaradási engedély az (1) bekezdésben foglaltak érvényesítése mellett kiadható akkor is, ha
a) az építmény, építményrész átalakítással szabályossá tehető, vagy
b) a szabálytalansággal okozott érdeksérelem jelentéktelen, közérdeket nem sért, vagy a hatóság által meghatározott határidőn belül elhárítható.
(3) Az építésügyi hatóság a 45. § (1) és (2) bekezdésében említett építésügyi hatósági ellenőrzés keretében megtartott helyszíni szemléje és a külön jogszabály szerinti bizonyítási eszközök alapján a szabálytalanság tudomásra jutásától számított 90 napon belül tisztázza a tényállást, melynek keretében:
a) vizsgálja, hogy az (1) és (2) bekezdés szerint a fennmaradási engedély megadásának a feltételei fennállnak-e vagy megteremthetőek-e,
b) a feltételek megléte esetén értesíti az építtetőt a fennmaradási engedély feltételeiről és jogkövetkezményeiről, és egyben
c) legfeljebb 60 napon belüli határidő kitűzésével a fennmaradási engedélykérelem benyújtására hívja fel.
(4) Amennyiben az építtető az értesítés szerinti határidőig nem nyújtja be a fennmaradási engedély iránti kérelmét, illetőleg az azzal kapcsolatos hiánypótlási felhívásnak a megadott határidőben nem tesz eleget vagy a szabályossá tétel érdekében szükséges munkálatok elvégzését a kötelezett nem vállalja, úgy az építésügyi hatóság az építmény bontását elrendeli.
53/A. § (2) Az építésügyi- és az építésfelügyeleti hatósági eljárásokban ügyfélnek minősül az a természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek (amelynek) jogát, jogos érdekét vagy jogi helyzetét az ügy érinti, továbbá akit (amelyet) hatósági ellenőrzés alá vontak, valamint akire (amelyre) nézve a hatósági nyilvántartás az adott üggyel összefüggésben adatokat tartalmaz, így vizsgálni kell a következők ügyféli jogállását:
a) az építtető, valamint
b) ha nem azonos az építtetővel, az ingatlannal rendelkezni jogosult,
c) a közterület kivételével a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal, ingatlanokkal közös határvonalú (telekhatárú) - telekkel rendelkezni jogosult, kivéve a telekegyesítésre és a telekhatár rendezésre irányuló építésügyi hatósági eljárásokat,
d) jogszabályban meghatározott esetekben a tervező, a felelős műszaki vezető, az építési műszaki ellenőr és a kivitelező.
(3) Az építésügyi- és az építésfelügyeleti hatóság:
a) a hivatalból indult eljárásban az ismert ügyfelet,
b) a jogszabályban meghatározott esetekben, a kérelemre indult eljárásban a kérelmezőt és a kérelem benyújtásakor ismert ügyfelet
az eljárás hivatalból történt megindításától, illetve a kérelem beérkezésétől számított öt munkanapon belül értesíti az ügy iktatási számáról, az eljárás megindításának napjáról, az ügyintézési határidőről, ügyintézőjéről és az ügyintéző hivatali elérhetőségéről.

Az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet (a vonatkozó rendelkezések hatályon kívül helyezve 2008. január 1-jétől)
5. § (2) Az elvi építési, az építési, a bontási, a fennmaradási, a használatbavételi és a rendeltetés megváltoztatási engedély megadásáról vagy megtagadásáról rendelkező határozatot kézbesítés útján közölni kell az ügyben ügyfélnek minősülő magánszemélyekkel, jogi személyekkel, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekkel és szervekkel, így különösen:
a) az építtetővel, valamint - ha nem azonos az építtetővel - az ingatlannal rendelkezni jogosultakkal,
b) a közvetlenül szomszédos - a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) - építési telkekkel rendelkezni jogosultakkal,
c) a tervezővel, használatbavételi engedély esetén a felelős műszaki vezetővel,
d) a kiemelt építésügyi hatósági ügyekben az építmény helye szerinti települési önkormányzattal, valamint
e) az eljárásban érintett szakhatóságokkal és közművekkel.
(3) A külföldi értesítési címmel rendelkező ügyfél részére a határozatot az eljáró építésügyi hatóság közvetlenül kézbesíti.,
A szakhatóságok, a közművek és a kéményseprő közreműködése az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban
7. § (1) Az építményekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban a 2. számú mellékletben felsorolt és aszerint az adott esetben érdekelt szakhatóságok működnek közre. Az építésügyi hatóság az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban szakhatósági állásfoglalást igénylő kérdésekben csak az érdekelt szakhatóság hozzájárulásának figyelembevételével rendelkezhet. A szakhatóságok hozzájárulását, állásfoglalását (a továbbiakban együtt: hozzájárulás) megkeresés útján az építésügyi hatóság szerzi be. A szakhatóságokhoz intézett megkereséshez csatolni kell a hozzájárulás megadásához szükséges mellékleteket.
(2) A rendelet hatálya alá tartozó távközlési építmények építésügyi hatósági engedélyezése során a távközlési szakhatósághoz intézett megkereséshez az e rendelet 4. számú melléklete szerinti adatlapot, a tájvédelmi szakhatósághoz pedig az e rendelet szerinti 5. számú mellékletben foglaltakat kell csatolni.
(3) A szakhatóságok hozzájárulása a hatáskörükbe tartozó szakkérdésekre, illetve az általános érvényű jogszabályokban és a helyi építési szabályzatban, településrendezési tervekben nem érintett egyéb, a szakhatóság hatáskörét érintő kérdések vizsgálatára terjed ki. A szakhatóságok hozzájárulásának a szakterületükre vonatkozó jogszabályokon kell alapulniuk.

Az építésügyi hatósági eljárásokról, valamint a telekalakítási és az építészeti-műszaki dokumentációk tartalmáról szóló 37/2007. (XII. 13.) ÖTM rendelet (hatályos 2008. január 1-jétől)
1. melléklet a 37/2007. (XII. 13.) ÖTM rendelethez
Építésügyi hatósági engedélyhez és bejelentéshez kötött, illetve engedély és bejelentés nélkül végezhető építési tevékenységek
III. A következő építési tevékenységek építési engedély és bejelentés nélkül végezhetőek:
3. a telek határain, valamint a telek területén kerítés építése