Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1989/2008. számú ügyben
(Előzmény: OBH 3948/2007. számú ügy)

Előadó: dr. Halász Zsolt
Az eljárás megindulása
A panaszos Budapest XIX. ker. Önkormányzati adóhatósága által kivetett gépjárműadó-fizetési kötelezettséggel kapcsolatban fordult hivatalomhoz. Panaszában sérelmezte, hogy az önkormányzati adóhatóság a korábban a tulajdonában lévő, de 1994-ben értékesített, majd később a forgalomból is kivont gépkocsi után gépjárműadót vetett ki.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja, ezért a panasz alapján vizsgálatot rendeltem el. Az előzményi ügyben folytatott vizsgálatom során tájékoztatást kértem Budapest XIX. ker. Önkormányzat jegyzőjétől arról, hogy milyen okból vetették ki a panaszos által már korábban értékesített gépjárműre két alkalommal is a gépjárműadót.

Érintett alkotmányos jogok, kötelezettségek
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
-	a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye (2. § (1)),
-	a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog (2. § (1)),
-	a közteherviselési kötelezettség (70/I. §).

A megállapított tényállás
A panaszos által benyújtott beadvány és az ahhoz csatolt dokumentumok szerint a panaszos 1994. február 3-án értékesítette a tulajdonát képező Dacia típusú személygépjárművet. Budapest XIX. Kerület Önkormányzat Adóügyi irodája 1994. október 11-én kelt határozatában megállapította az adókötelezettség megszűnését. Ez követően az Adóügyi Iroda, mintegy 10 év elteltével, 2004. május 21-én határozatban kötelezte a panaszost ugyanezen gépjármű tekintetében a gépjárműadó megfizetésére. A panaszos fellebbezése alapján az Adóügyi Iroda 2004. június 22-én határozatban törölte az előírt adófizetési kötelezettséget.  Budapest XIX. Kerület Önkormányzat Okmányirodája 2004. július 6-án arról értesítette a panaszost, hogy a szóban forgó gépjárművet a nyilvántartásban a 35/2000. BM rendelet 93. § (2) bekezdése alapján „hatósági fiktív kivonással” látták el. Ezt követően az önkormányzati adóhatóság 2007. februárjában újólag határozatban kötelezte a panaszost a gépjárműadó megfizetésére. A panaszosnak a jegyzőhöz intézett újabb beadványa alapján az Okmányiroda megkeresésére a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (KEKKH) Központi Nyilvántartó Osztálya 2007. júliusában saját hatáskörben intézkedett a gépjármű forgalomból történő kivonásának az országos gépjármű nyilvántartásban 1994. február 21-i dátummal történő rögzítéséről. 
Megkeresésemre adott válaszában, 2007. szeptember 17-én a jegyző arról tájékoztatott, hogy a többszörös adókivetés arra vezethető vissza, hogy a gépjárművek nyilvántartása a KEKKH Központi Nyilvántartó Osztályán, valamint az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Központi Adatfeldolgó Hivatala által történik. E két rendszer nincs összekötve egymással és a különböző nyilvántartásokban szereplő egymásnak ellentmondó adatok miatt került sor az adófizetési kötelezettség utólagos előírására. E probléma a jegyző válasza szerint, nem csak a panaszos, hanem számos más adózó esetében is fennáll. Tájékoztatott arról is, hogy panaszt megalapozottnak tekintette, és a panaszost érintő adófizetési kötelezettséget megállapító határozatát visszavonta. Egyúttal jelezte, hogy az érintett szervek dolgoznak a fent jelzett probléma megoldásán.
Mindennek ellenére – a jegyző válaszát követően – az önkormányzati adóhatóság 2007. októberében, majd ezt követően 2008. márciusában a panaszost ismételten felszólította a gépjárműadófizetési kötelezettsége teljesítésére.

A vizsgálat megállapításai
Először hatásköröm fennállását vizsgáltam.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bekezdés), illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Ennek alapján tehát valamennyi adóhatóság – így Budapest XIX. Kerület Önkormányzati Adóhatósága –, mint az Obtv. 29. § (1) bekezdés a) pontja szerint közigazgatási feladatot ellátó szerv eljárásának, határozatának, illetőleg intézkedése elmulasztásának vizsgálatára rendelkezem hatáskörrel.

II.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 1. § (2) bekezdése alapelvi szinten rögzíti, hogy a közigazgatási hatóság a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatásköre gyakorlása során a szakszerűség, az egyszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelményeinek megfelelően köteles eljárni. A Ket. 4. § (1) szerint az ügyfeleket megilleti a tisztességes ügyintézéshez való jog. 
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog (315/E/2003. AB határozat).
Az Alkotmánybíróság a tisztességes eljáráshoz való jog lényegéről kialakított álláspontját elvi jelentőséggel a 6/1998. (III. 11.) AB határozatban foglalta össze. Az Abh.-ban rögzített megállapításokat utóbb több határozat is megerősítette. Az Abh. szerint a tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság eljárásában azonban csupán a tisztességes eljárás megkövetelte általános ismérvek megállapítására van lehetőség. Az Alkotmánybíróság a határozatban utalt arra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. (14/2004. (V. 7.) AB határozat)
	Az Alkotmánybíróság értelmezésében jogbizonytalanságot teremt, ha az állampolgárokat a jogszabály túlbuzgóságból vagy hibás értelmezésből eredő indokolatlan zaklatásnak teszi ki. (49/1995. (VI. 30.) AB határozat)
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy Budapest XIX. Kerület Önkormányzati Adóhatósága azzal, hogy a panaszos részére saját maga – a jegyző – által is elismerten indokolatlanul, egyúttal visszatérően több alkalommal gépjárműadó-fizetésre kötelező határozatokat és felszólításokat küld, megszegi a Ket. alapelveiben meghatározott, a hatóság tisztességes eljárására vonatkozó követelményeket. Gyakorlata egyúttal sérti panaszos Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből és 57. § (5) bekezdéséből következő tisztességes eljáráshoz fűződő jogát is.

Intézkedéseim
Tekintettel arra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog sérelme az önkormányzati adóhatóság eljárására vezethető vissza, az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem Budapest XIX. Kerület Önkormányzata jegyzőjénél, hogy 
– tegye meg a szükséges intézkedéseket a panaszos további indokolatlan zaklatásának elkerülése érdekében;
– tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében is, hogy hasonló eljárási problémák más adózók esetében se forduljanak elő.

Budapest, 2008. április 7.

Dr. Szabó Máté sk.