Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1132/2008. számú ügyben

Előadó: dr. Seres Péter
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy Budapest Főváros XV. kerület Önkormányzatának Okmányirodájában nem írták át felesége asszonynevét annak ellenére, hogy a panaszos doktori címet szerzett és azt bejegyeztette saját személyazonossági igazolványába. A panaszos kérdése arra irányult, hogy miért nem használhatja felesége a férj nevében ezentúl megjelenő doktori címet.
Az Állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (1) és 17.§ (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz való joggal összefüggésben, az emberi méltósághoz való alapjogból levezethető névviseléshez való joggal kapcsolatos visszásság gyanúja. 

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54.§ (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelytől senkit sem lehet önkényesen megfosztani.

Az ügy jogszabályi háttere
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról 
168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet a személyazonosító igazolvány kiadásáról és nyilvántartásáról

A megállapított tényállás
A panaszos és felesége még az egyetemi tanulmányaik alatt kötöttek házasságot. Később mindketten doktori címet szereztek. A férj doktori címe a személyi igazolványában rögzítésre került. 
A panaszos feleségének új személyi igazolvány kiadására volt szüksége az előző érvényességi határidejének lejárta miatt. 2008. év januárjában felkereste Budapest Főváros XV. kerület Önkormányzatának Okmányirodáját annak érdekében, hogy érvényes személyazonossági igazolványt kérjen, illetve mind a saját jogán szerzett, mind pedig a férj által megszerzett doktori címet bejegyeztesse és így használhassa nevében.
Az okmányiroda ügyintézője azonban megtagadta a férj doktori címének bejegyzését a feleség személyi igazolványába. Arra hivatkozott, hogy a férj a házasságkötést követően szerezte csak meg a doktori címet, így annak viselésére a feleség egy kormányrendelet alapján nem jogosult.

A vizsgálat megállapításai
A személyazonosító igazolvány kiadásáról és kezeléséről szóló 168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 30. § (5) bekezdése a rendelet megalkotásának és hatálybalépésének idején a doktori cím használhatóságával kapcsolatosan helyesen hivatkozott a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény (Csjt.) 26.§ (1) a) pontjára. Ezek szerint, ha mindkét házastárs jogosult a doktori cím használatára, a feleség személyazonosító igazolványba a férj doktori címe csak akkor jegyezhető be, ha a feleség a férje teljes nevét viseli a házasságra utaló toldással, amelyhez a maga teljes nevét hozzákapcsolja, vagy a férje családi nevét viseli a házasságra utaló toldással és ehhez a maga teljes nevét hozzákapcsolja.
A Csjt. 2002. évi XLIV. törvény szerinti módosítása következtében azonban 2004. január 1. napját követően az addigi 26. § (1) bekezdésben foglalt szabályozás a 25. §-ba került át, részben megváltozott formában. Az ügy szempontjából lényeges szabályozási mód azonban megmaradt, így a rendelet szövegét a törvényi hivatkozás módosításával hozzá lehetett volna igazítani a hatályos Csjt.-hez.
Ugyanakkor meg kell jegyeznem, hogy a panaszos ügyében eljárt előadó nyilvánvalóan tévedett, amikor arra hivatkozott, hogy ha a doktori címet a férj a házasságkötést követően szerzi meg, akkor a feleség azt nem viselheti a fenti jogszabályhelyek alapján.
A férj a házasságkötés után szerzett csak jogosultságot a doktori cím használatára, így annak a feleség nevében történő megjelenítésére, használatára, annak igénylésére a házasságkötéskor nyilvánvalóan nem kerülhetett sor. A R. 30. § (5) bekezdése nem is tartalmaz ilyen szűkítő értelmezést. Amikor azonban a házasság fennállása során a férj jogosulttá válik a doktori cím viselésére, a jogszabály alapján ez a jogosultság a férj nevét a házasságkötést követően megfelelő módon viselő feleségre is vonatkozik. Ez azt jelenti, hogy a férj neve előtt megjelenő doktori cím a feleség nevében is megjelenhet, értelemszerűen a férjtől „átvett” családi név előtt.
Az Alkotmánybíróság a 9/1992. (I. 30.) AB határozatában kifejtette, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára.
Ugyancsak megállapította az Alkotmánybíróság, hogy a „jogállamiság elve a konkrét alkotmányos szabályokhoz képest nem kisegítő, másodlagos szabály, s nem pusztán deklaráció, hanem önálló alkotmányjogi norma, aminek sérelme önmagában is megalapozza valamely jogszabály alkotmányellenességét”. (11/1992. (III. 5.) AB hat.) 
A jogalkotó tehát visszásságot idézett elő a jogbiztonság követelménye tekintetében azzal, hogy a személyazonosító igazolvány kiadásáról és kezeléséről szóló 168/1999. (XI.24.) Korm. rendelet szövegét – annak módosítását követően – nem igazította a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvényhez, illetve a jogszabályok folyamatos közzététele során ezt a mulasztását nem észlelte.
Az Alkotmány 54. §-a rögzíti, hogy a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van az emberi méltósághoz. Az Alkotmánybíróság már 1990-ben alapjogként nevesítette – az emberi méltósághoz való jogból levezetve – a névjogot (8/1990. (IV.23.) AB határozat). Ezzel összefüggésben ugyancsak kifejtette, hogy az ember neve arra szolgál, hogy őt mástól megkülönböztesse. A név egyben hordozója lehet a családi kapcsolatoknak, a családba tartozásnak is. (995/B/1990. AB hat.)
A házasság és a család intézményének állami védelméből, valamint a névjog, mint alkotmányos alapjog védelméből együtt és külön-külön is következik az a jog, hogy a feleség – az elkerülhetetlenül szükséges korlátozásokon kívül – úgy viselhesse férje nevét, ahogy azt a férj is viseli, ezzel is kiemelve egy családba való tartozásukat.
Mindebből következően megállapítom, hogy a kormány, rendelete módosításának elmulasztásával az Alkotmányban deklarált, a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz fűződő joggal, valamint az emberi méltósághoz való joggal összefüggésben visszásságot idézett elő.

Intézkedés
Tekintettel arra, hogy a megállapított visszásság jogszabály nem egyértelmű rendelkezésére vezethető vissza, az Obtv. 25. §-a alapján a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolom a Magyar Köztársaság miniszterelnökének a szóban forgó kormányrendelet módosítását. Kérem, hogy állásfoglalásáról, illetve esetleges intézkedéseiről hatvan napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2008. február 4.

Dr. Szabó Máté sk.