Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5599/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában a Magyar Gázszolgáltató Kft. (MAGÁZ Kft.) eljárásának sérelmezése miatt fordult hozzám. Véleménye szerint a szolgáltató jogtalanul kapcsolata ki ingatlanát a gázszolgáltatásból, tekintettel arra, hogy fennálló tartozását kiegyenlítette. A szolgáltatásba való újbóli bekapcsolás pedig jelentős többlet költséget okozott a panaszosnak.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, valamint a tulajdonjoghoz fűződő alapvetőjog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
Az ügy alapos feltárása érdekében megkerestem az érintett közszolgáltatót és tájékoztatását kértem az eljárásáról.

A megállapított tényállás
A panaszos általa meg nem jelölt forrás szerint október 9-én tájékoztatást kapott, amely szerint a gázszolgáltató – kiegyenlítetlen számlái miatt – meg kívánja szüntetni a szolgáltatását. Néhány nap múlva lakóhelyéről Hollandiából Magyarországra utazott és – állítása szerint – a szolgáltató baki kirendeltségén kapott számlakivonat alapján az 1922 Ft-ot tartozását helyben rendezni kívánta, a kirendeltség munkatársai azonban a csekkes befizetést javasolták. A panaszosnak a kirendeltségen való eljárását a szolgáltató cáfolta.
A szolgáltató 2007. október 18-án postára adott, de október 19-én a posta által azzal a megjegyzéssel a feladónak visszaküldött, hogy a címzett „külföldi állampolgár és nem tartózkodik itt” levelében szándékozott felszólítani a panaszost a szolgáltatás kikapcsolásáról. Az értesítés tartalma szerint a fogyasztónak 60 napon túli gázdíj-hátraléka van, ezért fennáll „a szolgáltató lehetősége a gázszolgáltatás időközbeni megszüntetésére és a peres eljárás megindítására.” 
A fogyasztó hátralékát 2007. november 9-én feladott postai csekken rendezte.
A gázszolgáltató ennek ellenére, a fogyasztó távollétében 2007. november 15-én a szolgáltatást a nyomásszabályozó leszerelésével megszüntette. A nyomásszabályozó a fogyasztási helyet körülvevő kerítésén belül kb. 30 cm-en belül volt található, amellyel kapcsolatos munkálatok a szolgáltató szerint az utcáról is elvégezhetőek voltak, a munka elvégzéséről készült jegyzőkönyv erre vonatkozó rovatát azonban nem töltötték ki.
A fogyasztó ezt követően megfizette a visszakapcsolással járó 25.000 Ft-os költséget, a szolgáltató 2007. december 19-én a szolgáltatást visszaállította.

A vizsgált alkotmányos jogok 
– Jogbiztonság elve: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” (Alkotmány 2. § (1). bek.)
– Tulajdonhoz való jog: „A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.” (Alkotmány 13. § (1) bek.)

Az alkalmazott jogszabályok és egyéb rendelkezések
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény (Gszt.)
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 111/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet 
A Magyar Gázszolgáltató Kft. közüzemi szolgáltatói engedélyes üzletszabályzata

A vizsgálat megállapításai
Egy szerződéses jogviszonyban mindkét félnek jogai és kötelezettségei vannak, a fogyasztó kötelezettségszegése esetén a másik felet (a közszolgáltatót) megilleti a jogkövetkezmények alkalmazásának a lehetősége, amely meghatározott eszközökből és eljárási szabályok összességéből áll. A fogyasztó kötelezettsége a rendszeres díjfizetés, ha e kötelezettségének nem tesz eleget a gázszolgáltató jogosult a hátralék behajtására, dönthet a Gszt-ben meghatározott jogkövetkezmények alkalmazásáról pl. a feltételek teljesülése esetén akár a fogyasztót a szolgáltatásból kikapcsolhatja, vagy dönthet követelésének bírósági úton való behajtásáról. A szolgáltató az első lehetőséget választotta eljárásában, amelynek során az alább ismertetett eljárás alkalmazására kerül sor.
A földgázellátásról szóló 2003. évi törvény 39. §-ának (2) bekezdése szabályozza a közüzemi szolgáltatásban résztvevő felek kötelezettségeit. Ennek alapján a közüzemi szolgáltató köteles meghatározott időponttól kezdődően a fogyasztónak folyamatosan gázt szolgáltatni, a közüzemi fogyasztó, pedig ennek ellenértékét rendszeresen megfizetni. A törvény 43. §-ában rendelkezik a szerződéses jogviszony megszegésének eseteiről mindkét fél részéről, így a fogyasztó részéről való szerződésszegésnek minősül, az f/ pont alapján, ha a gázszolgáltatás díját nem fizeti. A törvény meghatározza azt is, hogy szerződésszegés esetén milyen jogkövetkezmények alkalmazhatóak, vagyis díjvisszatérítés, pótdíjfizetés, kötbér, kártérítés, késedelmi kamat, fogyasztást szabályozó készülék felszerelése, a gázszolgáltatás felfüggesztése, kikapcsolás a gázszolgáltatásból. A törvény értelmében, aki a díjat az esedékességtől számított 60 napon belül írásbeli felszólítás ellenére nem fizeti meg, őt a szolgáltató a földgázszolgáltatásból kikapcsolhatja és a szerződést felmondhatja, vagy a további szolgáltatást előre fizető mérő felszereléséhez kötheti. Garanciális szabályként 2005 novemberétől hatályos rendelkezés értelmében a szolgáltató a fogyasztási helyre történő bejutás érdekében a jegyzőhöz fordulhat, amennyiben a fogyasztó megtagadja, a szerződésszegés esetén a gázszolgáltatásból való kikapcsolást.
A kormányrendelet értelmében a szerződésszegés jogkövetkezményeinek részletes alkalmazási rendjét a közszolgáltató az üzletszabályzatában határozza meg, természetesen, amely szabályok nem lehetnek ellentétesek a törvényben már meghatározottakkal.
A MAGÁZ Kft. üzletszabályzatának 5.b.3. pontjában rögzíti a szerződésszegés esteit, többek között a gázszolgáltatás díjának nem fizetését, meghatározva ennek jogkövetkezményeit is, itt kerül nevesítésre a 60 napot meghaladó szerződésszegés esetére a földgázszolgáltatásból való kikapcsolás és a szerződés felmondása. Az üzletszabályzat 5.b.4. pontja határozza meg a jogkövetkezmények alkalmazási rendjét, amelynek értelmében a szabályzat 5. sz. mellékletét kell alkalmazni. Itt a 3.1 pontban ismételten egy további hivatkozás található: a fogyasztó közüzemi szerződésszegés esetén jelen szabályozás jogkövetkezményei szerint, valamint a Közüzemi szolgáltató a „Fogyasztási helyek időszakos felülvizsgálatával összefüggő társasági eljárásrendje” alapján kell eljárni. Ezen eljárási rend 4.2 pontja szerint amennyiben nem tartózkodik senki a fogyasztási helyen, úgy értesítést kell hátrahagyni, hogy a fogyasztó részére lehetővé váljon az időpont egyeztetés a behajtási ügyintézőkön keresztül.
A fentiek alapján megállapítom, hogy a fogyasztó 1922 Ft-os 60 napot meghaladó díjhátralékot halmozott fel, amelynek behajtása érdekében tett intézkedéseivel a szolgáltató megszegte az eljárási rendet.
A szolgáltató véleménye szerint a fogyasztót több alkalommal is felszólították. A rendelkezésemre bocsátott adatok szerint a szolgáltató által hivatkozott egyik megküldött tértivevényes felszólító levél más összegről (2947 Ft-ról) került kibocsátásra és a fogyasztó e levelet nem vette át, a posta „nem kereste” jelezéssel küldte vissza a feladónak, e küldemény fogyasztó általi át nem vétele azonban nem róható fel a szolgáltatónak. A végrehajtott hátralék összegére a szolgáltató egy alkalommal küldött ki felszólító levelet, amely a fogyasztóhoz ugyancsak nem jutott el, mert azt a posta a fogyasztó értesítése nélkül a feladónak visszaküldte, és ezt a küldeményen jelezte is. Ez a felszólítás tehát nem tekinthető kézbesítettnek. A fogyasztó azonban időközben rendezte a fizetési kötelezettségét postai úton, amely a szolgáltatóhoz az átutalási eljárás miatt csak később a kikapcsolás elvégzése után jutott el.
A szolgáltató munkatársa már a postai átutalás időpontját követően megjelent a helyszínen és a fogyasztási helyet a fogyasztó távollétében kikapcsolta a szolgáltatásból, annak ellenére, hogy a fogyasztó fizetési kötelezettségét már teljesítette. A szolgáltató ezen eljárása jogszerűtlen, mellyel megszegte az üzletszabályzatában meghatározott eljárást, mert a tulajdonos távollétében értesítést kellett volna hátrahagynia. Ezt követően ismételten fel kell szólítani a fogyasztót hátralékának rendezésére a kikapcsolás lehetőségének ismertetésével. Ha a fogyasztó e felszólításokra és időpont egyeztetésekre nem válaszol, ez a szolgáltató akadályozásának, a munkálatok megtagadásának minősül. Ezt követően kerülhet sor a kikapcsolásra, annak a garanciális szabálynak a betartásával, hogy a szolgáltató a jegyzőhöz fordulhat a fogyasztási helyre való bejutás érdekében, e nélkül idegen tulajdonon munkát nem végezhet.
Fontos hangsúlyozni, hogy a fogyasztó késve tett eleget szerződéses kötelezettségének, azonban az ő szerződésszegése nem hatalmazza fel a közszolgáltatót, hogy jogainak érvényesítése érdekében a rávonatkozó szabályokat figyelmen kívül hagyja.
Mindezek alapján megállapítom, hogy a szolgáltató nem volt tekintettel a behajtandó összeg és az általa alkalmazott jogkövetkezmény között fennálló aránytalanságra, hiszen a fogyasztó díjtartozása 1922 Ft, míg a szolgáltató által alkalmazott jogkövetkezmény 25.000 Ft-os további fizetési kötelezettséget rótt a fogyasztóra.
Az Alkotmánybíróság több határozatában elvi éllel szögezte le, hogy a jogállam legfontosabb eleme a jogbiztonság [75/1995. (XII. 21.) AB hat., 9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 65.]. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy nemcsak a jog egésze, de annak egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. 
Mindebből következően megállapítom, hogy a közszolgáltató azzal, hogy a fogyasztásból való kikapcsolás során nem tartotta be az eljárási rendet és ezzel a fogyasztót többlet költségek megfizetésére kötelezte, a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljárással összefüggő visszásságot okozott.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem az ügyvezető igazgatónál, hogy a MAGÁZ Kft. a jövőben a gázszolgáltatás megszüntetésekor, amennyiben a fogyasztó a szolgáltatás díját 60 napot meghaladóan nem fizeti meg, és ezért követelését a fogyasztó gázszolgáltatásból való kikapcsolásának lehetőségével kívánja érvényesíteni fokozott figyelmet fordítson üzletszabályzata 5. sz. mellékletében foglalt szabályok és hivatkozott eljárási rend betartására (pl. helyszíni értesítés hátrahagyása).
Továbbá arra is, ha a fogyasztó ezt követően is akadályozza, megtagadja törvényben meghatározott tevékenységek elvégzését a szolgáltató a fogyasztási helyen csak végrehajtható jegyzői határozat birtokában kezdheti meg a munkálatokat.
Felkérem továbbá az ügyvezető igazgatót, hogy intézkedjen a szolgáltató jogszerűtlen magatartásával okozott többletköltség – fogyasztó számára való – visszatérítéséről vagy annak jóváírásáról.

Budapest, 2008. május 29.
Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Alkalmazott jogszabályok
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény
Mérés, elszámolás, díjfizetés
41. § (1) A szállítói, illetve az elosztói engedélyes a közüzemi fogyasztónak leszállított földgáz mennyiségének és teljesítményének méréséről - az átalánydíjas fogyasztók kivételével - a fogyasztási jellegnek megfelelő, a mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény szerint hiteles gázmérővel vagy mérési rendszerrel gondoskodik. E méréseket, valamint a gázmérővel kapcsolatos egyéb szükséges teendőket a szállítói, illetve az elosztói engedélyes - egyéb megállapodás hiányában - a saját költségén köteles elvégezni. A fogyasztás díját a külön jogszabályban foglalt rendelkezések alapján kell megállapítani és elszámolni.
(2) A számlázás rendjében és az elszámolási időszakokban a közüzemi szolgáltató és a fogyasztó állapodik meg, a külön jogszabályban foglalt rendelkezések figyelembevételével. Ha a számlázás és az elszámolás rendjében megállapodni nem tudnak, akkor az üzletszabályzat erre vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
(3) A közüzemi fogyasztót a közüzemi szerződés szerinti fizetési kötelezettség terheli.
(4) A közüzemi szolgáltató köteles a számla fogyasztóhoz történő kiküldése előtt a fogyasztóval egyeztetni, amennyiben a számla értéke meghaladja az előző két év során a fogyasztónak kiszámlázott legmagasabb számlaösszeg kétszeresét.
(5) Ha a fogyasztó esedékes díjfizetési kötelezettségének nem tett eleget, a közüzemi szolgáltató saját költségére kezdeményezheti a mérőeszközhöz kapcsolódó olyan berendezés felszerelését és alkalmazását, amely a fogyasztás ellenértékének előzetes megfizetéséhez köti a további gázszolgáltatást. Ilyen berendezés felszerelését a fogyasztó kérésére is el kell végezni, ha az vállalja a berendezés és a felszerelés költségeinek megfizetését.
(6) A gázmérő - eltérő megállapodás hiányában - az elosztói engedélyes tulajdona.
(7) A gázmérő felszerelése, üzemeltetése, karbantartása, időszakos hitelesítése - az (1) bekezdésben leírt megállapodás hiányában - az elosztói engedélyes kötelezettsége.
42. § (1) A közüzemi fogyasztó a közüzemi szolgáltatói engedélyestől a mérőeszköz és az ahhoz kapcsolódó berendezés mérésügyi felülvizsgálatát kérheti.
(2) A felülvizsgálat idejére - más megállapodás hiányában - a gázmérő tulajdonosa köteles a gázfogyasztás előírás szerinti méréséről gondoskodni.
(3) Ha a mérőeszköz felülvizsgálata indokolatlan volt, akkor az ezzel kapcsolatos indokolt költséget a közüzemi fogyasztó köteles megtéríteni.
(4) Jogos kifogás esetén a közüzemi szolgáltató köteles a fogyasztói számlát visszamenőlegesen módosítani.
(5) A közüzemi fogyasztó köteles az elosztói, illetve a szállítói engedélyes részére a mérő leolvasását és ellenőrzését lehetővé tenni.
(6) A gázmérő állagmegóvása és védelme a fogyasztó kötelezettsége.

A közüzemi szerződésszegés, a szerződés nélküli vételezés
43. § (1) A közüzemi szolgáltató közüzemi szerződésszegésének minősül különösen, ha
a) a gázszolgáltatást a szerződésben meghatározott időpontban nem kezdi meg,
b) a szolgáltatott gáz jellemzői nem felelnek meg a szerződésben, műszaki előírásban vagy szabványban előírtaknak,
c) nem értesíti a közüzemi fogyasztót az üzletszabályzatban, illetve a szerződésben meghatározott időben és módon az elosztói, szállítói engedélyes által végzett előre tervezhető karbantartási, felújítási munkák miatti szünetelés időpontjáról és várható időtartamáról,
d) jogszerűtlen magatartása folytán a gázszolgáltatás megszakad, vagy azt a törvényben foglaltakon túlmenően szünetelteti, illetőleg korlátozza,
e) a gázszolgáltatásból kizárt fogyasztó részére az arra okot adó szabálytalanság vagy szerződésszegés megszűnését, és a fogyasztó erről szóló értesítésének kézhezvételét követő két munkanapon belül a gázszolgáltatást nem folytatja,
f) a földgázt nem a közüzemi szerződésben meghatározott módon szolgáltatja,
g) a földgázellátás minőségi és szolgáltatási színvonala az engedélyben, illetve az üzletszabályzatban előírtaknak nem felel meg,
h) olyan fogyasztásmérő berendezésen keresztül szolgáltat és számláz, amely érvényes hitelesítéssel nem rendelkezik.
(2) A közüzemi fogyasztó szerződésszegésének minősül, ha
a) a szerződésben meghatározott gázteljesítményt túllépi,
b) a műszaki-biztonsági követelményeknek nem megfelelő csatlakozóvezetéket, fogyasztói berendezést használ,
c) a szolgáltatott gázt a gázmérő működésének bármilyen módon való befolyásolásával, vagy egyéb szabálytalan módon vételezi,
d) a fogyasztó a közüzemi szolgáltató külön jogszabályban meghatározott módon megküldött értesítései és a részére a külön jogszabályban meghatározott időpont-egyeztetési jog biztosítása ellenére nem teszi lehetővé, hogy a közüzemi szolgáltató jogszabályban foglalt kötelezettségeinek teljesítése érdekében az elosztói engedélyes vagy annak megbízottja a fogyasztásmérő berendezés leolvasása, hitelesítése, cseréje céljából, valamint általános műszaki jellegű, illetve a közüzemi fogyasztó személyében beállt változás miatt szükséges ellenőrzés érdekében a fogyasztási helyhez tartozó mérőhelyen munkát végezzen,
e) a gázszolgáltatás díját késedelmesen, nem a szerződésben meghatározott időben fizeti meg,
f) a gázszolgáltatás díját nem fizeti,
g) a vételezett gázt a szerződésben meghatározott fogyasztási helyen kívüli területre vezeti át,
h) a közüzemi szolgáltató hozzájárulása nélkül a vételezett gázt más részére továbbadja,
i) a gázmérő nélküli fogyasztás feltételeit megszegi,
j) a fogyasztáskorlátozási - illetve megszakítható fogyasztó esetében a megszakítási - rendelkezéseknek nem tesz eleget,
k) a nyomás alatti gázellátórendszert megbontja,
l) a gázmérőt szándékosan vagy gondatlanul megrongálja, a gázmérőn, a gázmérő ki- és belépő pontján, a kerülővezeték elzáróján a zárópecsétet (plombát) eltávolítja, illetőleg ezek sérülését, hiányát a gázszolgáltatónak nem jelenti be.
(3) A szerződés nélküli vételezés is szabálytalan vételezésnek minősül.

A közüzemi szerződés megszegése és a szerződés nélküli vételezés következményei
44. § (1) A közüzemi szerződés megszegése és a szerződés nélküli vételezés következményei:
a) díjvisszatérítés, illetve pótdíjfizetés,
b) kötbér,
c) kártérítés,
d) késedelmi kamat,
e) fogyasztást szabályozó készülék felszerelése,
f) a gázszolgáltatás felfüggesztése,
g) kikapcsolás a gázszolgáltatásból.
(2) Az (1) bekezdésben említett következmények a 45-46. §-okban meghatározott esetekben együttesen is alkalmazhatók.
(3) A pótdíj mértékét és számításának alapját külön jogszabály állapítja meg.
(4) A kötbér a szerződésszegéssel érintett szolgáltatás díja után jár. A kötbér mértékét a szerződésben kell meghatározni.
(5) A díjvisszatérítés, a pótdíj és a kötbér megfizetése nem mentesít az okozott kár megtérítése alól.
(6) A szerződésszegés megszüntetését követő két munkanapon belül a szolgáltatást folytatni kell.
(7) A szabálytalanul vételező a földgázért a külön jogszabályban megállapított pótdíjat köteles fizetni.
(8) Az elosztói, szállítói engedélyes a közüzemi szolgáltatóval történt egyeztetés alapján a szabálytalanul vételezőt a gázszolgáltatásból kikapcsolhatja.
45. § (1) A közüzemi szolgáltató köteles a közüzemi fogyasztó részére
a) kötbért fizetni a 43. § (1) bekezdés a)-e) és g) pontjában,
b) az arányos díjat visszafizetni, és késedelmi kamatot fizetni a 43. § (1) bekezdés f) és h) pontjában
meghatározott szerződésszegés esetén.
(2) A közüzemi fogyasztó köteles a közüzemi szolgáltató részére
a) pótdíjat fizetni a 43. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén, illetve a 43. § (3) bekezdése és a 44. § (7) bekezdése alapján,
b) kötbért fizetni a 43. § (2) bekezdés b)-f) és i)-k) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén,
c) kártérítést fizetni a 43. § (2) bekezdés c), g)-h) és l) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén.
46. § (1) A közüzemi szolgáltató a gázszolgáltatást felfüggesztheti a 43. § (2) bekezdésének b)-c), g)-l) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén.
(2) A közüzemi fogyasztó a felfüggesztés okának megszüntetéséről köteles a közüzemi szolgáltatót írásban értesíteni.
(3) A közüzemi szolgáltató köteles a szolgáltatást az értesítés kézhezvételét követő két munkanapon belül megkezdeni.
47. § (1) A 43. § (2) bekezdésének f) pontjában, illetőleg a 45. § (2) bekezdésében meghatározott esetben - amennyiben a fogyasztó a szolgáltatás díját, illetve a pótdíjat, a kötbért és a kártérítést az esedékességtől számított hatvan napon belül írásbeli felszólítás ellenére nem fizette meg - a közüzemi szolgáltató a fogyasztót a földgázszolgáltatásból kikapcsolhatja, és a szerződést felmondhatja, vagy a további szolgáltatást előre fizető mérő felszereléséhez kötheti.
(2) A közüzemi szolgáltató és a közüzemi fogyasztó a szerződésszegéssel okozott, kötbérrel nem fedezett, igazolt kárt köteles a másik félnek megtéríteni.
(3) Az elosztói engedélyes a fogyasztási helyre való bejutás érdekében az illetékes jegyzőhöz fordulhat, amennyiben a fogyasztó megtagadja:
a) a fogyasztásmérő berendezés leolvasását, ellenőrzését,
b) szerződésszegés, vagy szabálytalan vételezés esetén a gázszolgáltatásból történő kikapcsolást,
c) a fogyasztói berendezés ellenőrzését.
(4) A jegyző a határozatát a Ket. 101. §-a (2) bekezdésének c) pontja alapján fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilváníthatja.

A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 111/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet
2. számú melléklet a 111/2003. (VII. 29.) Korm. rendelethez
2.2 Gázellátási Közüzemi Szabályzat
A szerződésszegés esetei és szankciói
8. § (1) A közüzemi szerződésszegés és a szabálytalan vételezés eseteit, a szerződéses állapot helyreállításával és a szerződés nélküli vételezés jogszerűvé tételének módjával kapcsolatos eljárási rendet, a közüzemi szerződésszegés következményeit a közüzemi szolgáltató üzletszabályzata tartalmazza.
(2) A GET 3. §-ának 50. pontja szerinti szerződés nélküli vételezés is szabálytalan vételezésnek minősül.
(3) Nem minősül szerződés nélküli vételezésnek, ha a fogyasztó az elosztóvezetékhez szabályszerűen csatlakozott, a csatlakozóvezetéket, a fogyasztói vezetéket és a fogyasztói berendezést szabályszerűen építtette ki, majd a közüzemi szerződés megkötését szabályszerűen kezdeményezte, és a szerződéskötés elmaradására neki nem felróható okból került sor, valamint az ellátásért fizetendő, külön jogszabályban meghatározott díjakat folyamatosan határidőre megfizeti.
(4) Amennyiben a szabálytalan vételezés tényleges időtartama nem állapítható meg, abban az esetben 30 napra vonatkoztatva kell a méretlen gázmennyiséget megállapítani.

A Magyar Gázszolgáltató Kft. közüzemi szolgáltató engedélyes üzletszabályzata
5.b. 3. A közüzemi fogyasztó szerződésszegésének esetei
f) a gázszolgáltatás díját nem fizeti - jogkövetkezménye: - kötbérfizetési a közüzemi szolgáltató részére, - a további szolgáltatás előre fizető mérő felszereléséhez kötése, - 60 napot meghaladó szerződésszegés esetén a földgázszolgáltatásból való kikapcsolás és a szerződés felmondása
5. sz. melléklet 
Eljárásrend a szerződésszegés és a szabálytalan vételezés esetén, kötbértábla
3.1 A fogyasztó közüzemi szerződésszegése esetén jelen szabályozás jogkövetkezményei szerint, valamin a Közüzemi szolgáltató a „Fogyasztási helyek időszakos felülvizsgálatával összefüggő társasági eljárásrend”-je alapján kell eljárnia.
Fogyasztási helyek időszakos felülvizsgálatával összefüggő társasági eljárásrend
4. A fogyasztási hely felkeresése
4.1 Az időszakos felülvizsgálatra kiadott címlisták alapján a Közüzemi Szolgáltató munkatársai (ellenőrök) felkeresik a fogyasztási helyet.
4.2 Amennyiben nem tartózkodik senki a fogyasztási helyen, úgy értesítést kell hátrahagyni (Helyszíni értesítő minta csatolva). Ezáltal a fogyasztó részére lehetővé válik időpont egyeztetés a behajtási ügyintézőkön vagy az adminisztráción keresztül.
4.3 Ha a fogyasztó nem kísérli meg az időpont egyeztetést, úgy a behajtási ügyintéző tértivevényes levélben szólítja fel a felülvizsgálat lehetővé tételére.
4.4 Amennyiben ez által sem sikerül időpontot egyeztetni, akkor ismételt tértivevényes felszólítás következik a a kikapcsolás lehetőségének ismertetetésével.
4.5 Sikertelen felszólítások esetén a fogyasztási hely kikapcsolásra kerül.