Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
OBH 5474/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A Nevelőotthonok Nemzetközi Szövetsége Magyarországi Egyesületének elnöke az országgyűlési biztos vizsgálatát kérte a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Gyermekotthona, Balkány (gyermekotthon) 2007. december 31-i – jogutódlással történő – megszüntetésével kapcsolatban. A megszüntetés miatt gondoskodni kellett az ott élő gyermekek elhelyezéséről, iskolaváltásáról. Az elnök véleménye szerint az intézkedések veszélyeztethetik a gyermekek jövőjét érintő szakmai munka sikerét, családi kapcsolataikat pedig ellehetetleníthetik.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 67. § (1) bekezdésben deklarált, a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz fűződő joga sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
A gyermekotthon megszüntetéséről, a gondozottak elhelyezéséről az Észak Alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei kirendeltségének (szociális és gyámhivatal) vezetőjétől tájékoztatást és a vonatkozó dokumentumok csatolását kértem. 

Az érintett alkotmányos jogok
– A véleménynyilvánítás joga „A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.”[Alkotmány 61. § (1)]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga. „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]

A megállapított tényállás 
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján a következő tényállás rögzíthető. A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közgyűlés (közgyűlés) elnöke 2007. október 16-án kelt megkeresésével tájékoztatta a szociális és gyámhivatalt arról, hogy 90/2007. (IX. 28.) KGY. számú határozatával felhatalmazta a fenntartó Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzatot a balkányi gyermekotthon jogutódlással történő megszüntetésének előkészítésére, ezért kérte a javaslat véleményezését. A vonatkozó kormányrendelet alapján a hivatalvezető szakmai véleményezésre kérte fel a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézetet. 
Az elkészült szakvélemény felhívta a fenntartó figyelmét a hosszabb ideje együtt nevelkedő gyermekek együttes elhelyezésének figyelembe vételére. A környezetváltozás, továbbá a tanév közbeni iskolaváltások miatt a szakvélemény különösen hangsúlyozta a gyermekek gondozási helye megváltoztatására történő felkészítésének jelentőségét, felhívta a figyelmet a szakmai és gyámügyi eljárási szabályok betartására, továbbá arra, hogy az eljárás során tárgyalás tartása szükséges. A szociális és gyámhivatal vezetője – a szakvélemény alapján – felhívta a megyei közgyűlés elnökének figyelmét a gyermeki jogok érvényesítésének jelentőségére.
A közgyűlés 104/2007. számú (XI.22.) számú határozatával – 2007. december 31-i határidővel – döntött a gyermekotthon jogutódlással történő megszüntetéséről.
A gondozási hely megváltoztatása 32 gyermeket (28 átmeneti nevelt, 4 tartós nevelt), továbbá 6 utógondozásban részesülő fiatalt érintett. A balkányi otthonban 11 gyermek egy évet, tíz kiskorú és egy fiatal felnőtt 2-4 év közötti időtartamot, hatan öt évnél többet, öt gyermek és öt utógondozott több mint tíz évet töltött.
A Szabolcs-Szatmár-Bereg-Megyei Önkormányzat Gyermekvédelmi Központ (szakszolgálat) igazgatójának tájékoztatása szerint a gyermekotthon megszüntetéséről, gondozási helyük megváltoztatásáról a gyermekeket a gyámi-gondozói tanácsadó szóban informálta, a költözésre őket felkészítette, véleményüket a szakemberek kikérték. Mindezzel együtt a felkészítésről írásbeli feljegyzés nem készült, azonban az új gondozási hely elfogadásáról – előzetesen – írásban tizenhat gyermek nyilatkozott, egyikük az elhelyezési értekezleten azzal már nem értett egyet. Az elhelyezési értekezleten húsz gyermek aláírásával igazolta, hogy a gondozási helye megváltoztatásával egyetért.
A gondozási hely megváltoztatásával érintett 32 gyermek közül 12-en egy lakásotthonba költöztek, tizenöt kiskorú a nyírszőlősi, a nyírbátori, illetőleg a Baktalórántházán található lakásotthonban él, öt gondozottat a mátészalkai gyermekotthonba helyeztek. A testvéreket nem választották el egymástól, valamint a rendelkezésemre álló dokumentumok alapján a szülőkkel való kapcsolattartás nem ütközik akadályba. Két gyermek, kérésükre – barátságuk, egymáshoz való szoros kötődésük miatt – továbbra is egy helyen nevelkedik. A gyermekotthon megszüntetése hat utógondozásban részesülő fiatal felnőttet érintett, egyikük utógondozói ellátása – megszűnt, a többiek elhelyezése megoldódott.
Általános iskolai tanulmányait 16 gyermek folytatja más oktatási intézményben, egy szakközépiskolába és egy szakiskolába járó fiatalkorút is érintett az iskolaváltás.
Tizenkét gyermekről azonban nem készült szakértői vélemény, mivel azt az eljárásra illetékes Nagykálló, Mátészalka, Újfehértó, és Fehérgyarmat, Nyírbátor Város Gyámhivatala nem kérte, Kilenc gyermek gondozási helyének megváltoztatása előtt pedig a szakszolgálat nem hívott össze elhelyezési értekezletet. A gondozási hely megváltoztatásáról döntő határozat meghozatal előtt a gyámhivatalok tárgyalást csupán három gyermek esetében tartottak. Az elhelyezési értekezleten hat kiskorú fejezte ki aggályait új gondozási helyével kapcsolatban, de annak szükségességét elfogadták, az elhelyezési tervet egy gyermek ellenezte. Az eljárás során két gyermek szülei kérték az átmeneti nevelésbe vétel megszüntetést, a kérelmeket a gyámhivatal – a szülő körülményei, illetve annak időelőttisége miatt – elutasította.

A vizsgálat megállapításai
A gyermekvédelmi törvény előírása szerint a személyes gondoskodást nyújtó gyermekotthonok átalakításról legkésőbb 2007. december 31-éig gondoskodni kellett. Azzal, hogy a nagy létszámú gyermekotthon helyett, korszerűbb, családias ellátást biztosító intézményekben helyezte el a gyermekeket a fenntartó, jogszabályi kötelezettségének tett eleget. Ugyancsak jogszabályi kötelezettségéből eredően pedig a szociális és gyámhivatal véleményezését kérte az átalakításról. Ebből következően a fenntartó gyermekotthon kiváltásáról való döntésével összefüggésben alapvető jogok sérelmét nem tártam fel.
A továbbiakban arra kerestem választ, hogy a családi gondoskodást nélkülöző, átmeneti, vagy tartós nevelésbe vett gyermekek számára az állami ellátó rendszer a gondozási hely megváltoztatását követően biztosítja-e az életkorukhoz, fejlettségükhöz, egészségi állapotuknak megfelelő teljes körű ellátást, oktatást, nevelést. Választ kerestem arra vonatkozóan is, hogy a gyermekek a személyüket érintő kérdésekről kaptak-e tájékoztatást, arról véleményt nyilváníthattak-e, személyes kapcsolataik ápolása gondozási hely változását követően miként biztosított.
Megállapítható, hogy a legfeljebb 12 gyermek befogadására alkalmas lakásotthonokban való elhelyezés következtében a korábban egy helyen nevelkedő gyermekek együttes elhelyezése nem volt maradéktalanul biztosítható. A megszokott környezetből való elköltözés, a társaktól, gondozóktól való elszakadás óhatatlanul kisebb, nagyobb törést okozott a gyermekben, azonban alapjogi szempontból mindez nem kifogásolható.
Mivel a gyermekek új gondozási helye nem Balkányon van, így az általános iskolába járókat érintette elsősorban az iskolaváltás, a tankötelezettséget azonban változatlanul teljesítik. A gyermekek teljes körű ellátását biztosítja a jogutód intézmény A rendelkezésemre álló dokumentumok tehát nem támasztották alá azon aggályt, mi szerint a gondozási hely megváltoztatása miatt csorbult a gyermekek vér szerinti családjukkal való kapcsolattartásához fűződő joga.
Ugyancsak megállapítottam, hogy a gyermekek gondozási helyének megváltoztatását a szakszolgálat minden esetben kérte az illetékes gyámhivataloktól, illetve a gyámhivatalnak a gondozási hely megváltoztatásához be kell szereznie a szakszolgálat – a gyermekvédelmi szakértői bizottság szakvéleményére alapozott – javaslatát. A szakértői vizsgálat során orvosi, pedagógiai, pszichológiai vizsgálatot kell, végezni, azok alapján állapítható meg a gyermek testi fejlettsége, neveltségi állapota, értelmi képességeinek, személyiségfejlődésének szintje, azok esetleges zavara. Ebből következően csak szakvélemény alapján lehet megalapozott javaslatot tenni a gyermek gondozási helyére, iskolájára, speciális, vagy különleges ellátására.
Az Alaptörvény rögzíti a gyermek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogát. Az Alkotmánybíróság elvi éllel mutatott rá, hogy a gyermek védelme és a róla való gondoskodás nemcsak a család alkotmányos kötelessége, hanem az államé, a társadalomé is, ez a szülői felügyelettel összefüggésben úgy értelmezendő: ha a gyermeknek nincs vagy a szülői kötelességeket nem teljesítő szülője van, akkor helyettük az államnak kell helytállania. Ez ad a jogalkotó államnak lehetőséget a törvényes beavatkozásra, és kötelezi az államot közvetlen helytállásra. Amíg tehát az Alkotmányban megfogalmazott állampolgári alapjogok esetében az állam részéről általában a passzivitás az elvárható magatartás, addig a gyermek jogai védelmében a családot, közelebbről a szülőt terhelő alkotmányos alapkötelezettségek esetén az államot aktív magatartásra kötelezi az Alkotmány 67. § (1) bekezdése, kifejezett kötelezettségeket állapítva meg számára. (995/B.1990. AB. határozat)
Mindezek alapján megállapítható, hogy a szülői gondoskodást helyettesítő védelemben részesülő kiskorúak esetében az ellátórendszert fokozott felelősség terheli a gyermek életkorához, fizikai és mentális állapotához igazodó – legjobb érdekét szolgáló – gondozás, nevelés biztosítására. Ezért a gondozási hely intézményes megváltoztatása érdekében a szakszolgálatnak az elhelyezési javaslat kialakítása érdekében – a szakértői vélemény ismeretében – ún. helyezési értekezletet kell összehívnia.  Az értekezletre – többek között – meg kell hívni a gondozási hely megváltoztatásával érintett gyermeket és szülőjét. Az elhelyezési értekezlet az egyik színtere annak, hogy a gyermek élhessen – a Gyermekjogi Egyezménnyel összhangban álló – a Gyvt-ben biztosított azon jogával, hogy az őt érintő kérdésekben meghallgassák, a részére biztosított ellátásról, nevelésről, oktatásról véleményt nyilváníthasson.
Az alapjogok gyakorlása – így a véleménynyilvánítás szabadsága is – mint mindenki mást, a gyermeket is megilletik, az a csak fejlettségére tekintettel, az ő érdekében korlátozható. Ilyen tény, körülmény azonban a vizsgált esetben nem merült, nem merülhetett fel. Álláspontom szerint az ítélőképessége birtokában lévő gyermek sorsát érintő kérdésekben véleményének kikérése nem volt mellőzhető.
Összességében megállapítottam, hogy a szakértői vélemény hiányában és/vagy elhelyezési értekezlet mellőzősével történő gondozási hely megváltoztatása visszásságot okozott az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében deklarált, a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető gondoskodáshoz és védelemhez fűződő jogával összefüggésben, továbbá sértette az érintett gyermekek véleménynyilvánításhoz való jogát. 

Intézkedések
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem 
-	Nagykálló Város Polgármesteri Körzetközponti Gyámhivatala, 
-	Mátészalka Város Gyámhivatala, 
-	Fehérgyarmat Város Gyámhivatala, továbbá 
-	Újfehértó Város Gyámhivatala, 
-	Nyírbátor Város Gyámhivatala 
vezetőjénél, hogy a jövőben – a gyermekvédelmi szakellátásban nevelkedő gyermekek gondozási helyének megváltoztatásáról szóló döntését megelőzően – minden esetben szerezzék be a gyermekvédelmi szakértői bizottság szakvéleményét. A gondozási hely megváltoztatásáról – lehetőség szerint – tárgyalás megtartását követően döntsenek.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Szabolcs- Szatmár-Bereg Megyei Gyermekvédelmi Központ Igazgatójánál, hogy a jövőben a szakellátásban nevelkedő gyermekek gondozási helyének megváltoztatására tett javaslatot megelőzően minden esetben hívjon össze elhelyezési értekezletet.
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem az Észak Alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei kirendeltségének vezetőjét, hogy – szakmai irányítási, felügyeleti jogkörében eljárva – hívja fel az illetékességi területéhez tartózó városi gyámhivatalok figyelmét a feltárt hiányosságokra.

Budapest, 2008. május 15.

Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet)
149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.) 
331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1991. évi LXIV. törvény a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről 
12. cikk 1. Az Egyezményben részes államok az ítélőképessége birtokában lévő gyermek számára biztosítják azt a jogot, hogy minden őt érdeklő kérdésben szabadon kinyilváníthassa véleményét, a gyermek véleményét, figyelemmel korára és érettségi fokára, kellően tekintetbe kell venni.
2. Ebből a célból nevezetesen lehetőséget kell adni a gyermeknek arra, hogy bármely olyan bírói vagy közigazgatási eljárásban, amelyben érdekelt, közvetlenül vagy képviselője, illetőleg arra alkalmas szerv útján, a hazai jogszabályokban foglalt eljárási szabályoknak megfelelően meghallgassák.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodóan a) állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó teljes körű ellátásban, gondozásban, - nemzetiségi, etnikai és vallási hovatartozását figyelembe vevő - megfelelő nevelésben, oktatásban részesüljön, b) gondozási helyének megváltoztatását, gyermekével vagy testvéreivel való együttes elhelyezését kezdeményezze, e) véleményt nyilvánítson a részére biztosított nevelésről, oktatásról, ellátásról, a személyét érintő kérdésekben meghallgassák, tájékoztassák, i) személyes kapcsolatait ápolhassa, k) utógondozásban részesüljön.
60. § A területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás (a továbbiakban: gyermekvédelmi szakszolgáltatás) feladata az átmeneti és tartós nevelésbe vétel iránti eljárás során, valamint az ideiglenes hatályú elhelyezést követően a gyermek gondozási helye meghatározása érdekében
a) a gyermek személyiségvizsgálata, a gyermekre vonatkozó szakvélemény és elhelyezési javaslat elkészítése a gyámhivatal megkeresésére…
b) a gyermek egyéni elhelyezési tervének elkészítéséről való gondoskodás a gyámhivatal megkeresésére.
82. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és tartós nevelésbe vétel iránti eljárással érintett gyermek gondozási helyét - a gyermek és az átmeneti nevelésbe vett gyermek szülőjének meghallgatása után - a (6) bekezdésben meghatározott megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság, valamint a 132. § (1) bekezdésében meghatározott szerv vagy személy szakvéleményének segítségével határozza meg.
(2) Az elhelyezés során - a (3) bekezdésben meghatározott szempontok figyelembevételével - a gyermeket elsősorban örökbefogadó szülőnél, nevelőszülőnél, vagy ha ez nem lehetséges, gyermekotthonban, illetve az Szt. hatálya alá tartozó fogyatékosok és pszichiátriai betegek otthonában kell elhelyezni.
(3) Az elhelyezés során figyelemmel kell lenni a gyermek a) életkorára, egészségi állapotára, neveltségi szintjére, b) testvéreivel való együttes elhelyezésre, c) nevelésének megkívánt folyamatosságára,d) vallási és lelkiismereti meggyőződésére,e) korábbi lakóhelyétől és nevelési-oktatási intézményétől való távolságra, f) érdekében a 141. § (1) bekezdésének a) és b) pontja alapján vezetett nyilvántartásokra.
(4) A gyermek vér szerinti családjába való visszakerülésének előmozdítása, illetve tartós, családszerű környezetének biztosítása érdekében a területi gyermekvédelmi szakszolgálat elhelyezési értekezletet hív össze. Az elhelyezési értekezlet a gyermek véleményét figyelembe vevő elhelyezési tervet készít, amelynek elfogadására a területi gyermekvédelmi szakszolgálat javaslatot tesz a gyámhivatalnak. Az elhelyezési értekezlet résztvevőinek körét és működésének részletes szabályait külön jogszabály határozza meg.
121. § (2) A helyi önkormányzat köteles előzetesen kikérni a gyámhivatal véleményét, ha a) személyes gondoskodást nyújtó intézményt kíván megszüntetni, illetőleg annak ellátási területét vagy az ellátási kötelezettség terjedelmét változtatja meg,
156. § (3) Új gyermekotthont létesíteni, illetve ilyen intézményt átszervezni csak a törvény rendelkezéseinek megfelelően lehet. A személyes gondoskodás körébe tartozó gyermekvédelmi ellátások, valamint a gyermekek átmeneti gondozását biztosító ellátások átalakításáról fokozatosan, de legkésőbb 2007. december 31-éig kell gondoskodni.

149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.) 
103. § (1) A gyámhivatal a gyermek átmeneti nevelésbe vételének elrendelése előtt a gyermek gondozási helye szerint illetékes gyermekvédelmi szakértői bizottság szakvéleményére alapozott elhelyezési javaslatot szerez be a gyermekvédelmi szakszolgálattól [Gyvt. 82. § (9) bek.].
104. § (1) A gyámhivatalnak a gyermek gondozási helyének meghatározásához be kell szereznie a gyermekjóléti szolgálat javaslatát, feltéve, hogy nem vett részt a gyermekvédelmi szakszolgálat által összehívott elhelyezési értekezleten.
(2) A gyermek gondozási helyének meghatározásánál figyelemmel kell lenni a Gyvt. 82. §-ának (2)-(3) bekezdésében meghatározott szempontokra.
(3) A megyei (fővárosi), illetve országos gyermekvédelmi szakértői bizottság véleménye alapján a speciális ellátást igénylő gyermek számára az állapotának megfelelő gondozási helyet kell kijelölni.
(4) A tartósan beteg vagy fogyatékos, valamint a kora miatt sajátos szükségletekkel bíró gyermek számára különleges ellátást biztosító gondozási helyet kell kijelölni. Ennek érdekében a gyámhivatal beszerzi a Gyvt. 132. §-ának (3) és (5) bekezdésében meghatározott szerv vagy személy szakvéleményét.
(5) A gyermek nemzetiségi, vallási és kulturális hovatartozásának az a gondozási hely felel meg, amely biztosítja a) a nemzetiségi és kulturális hovatartozásának megfelelő nyelvi és egyéb ismeretek megszerzését és gyakorlását, továbbá a megfelelő társadalmi kapcsolatok fenntartását,
b) a vallási hovatartozásnak megfelelő vallási oktatás igénybevételét és a vallás gyakorlását.
105. § (1) A gondozási hely meghatározása során a gyermek átmeneti nevelésbe vétele esetén a szülő is kérheti, hogy a gyermeket nevelőszülőnél, hivatásos nevelőszülőnél, gyermekotthonban vagy fogyatékosok és pszichiátriai betegek otthonában helyezzék el. A kért elhelyezési módtól különösen akkor lehet eltérni, ha az ellentétes a gyermek érdekével, vagy az elhelyezés feltételei nem állnak fenn.
(2) A gyermek és a szülő jogosultak véleményt nyilvánítani a megyei (fővárosi), illetve országos gyermekvédelmi szakértői bizottság, valamint a gyermekvédelmi szakszolgálat által javasolt gondozási helyről. A gyámhivatal a döntése során mérlegeli a gyermek és a szülő véleményét.
105/A. § (1) A gyámhivatal a gyermek gondozási helyét kérelemre, valamint a nevelésbe vétel évenkénti - a 3 éven aluli gyermek esetében félévenkénti - felülvizsgálata során hivatalból megváltoztathatja. A gyámhivatal a kérelemre indult eljárást felülvizsgálatnak minősítheti.
(2) A gondozási hely megváltoztatását kérheti a gyermek, a szülő, a gyermek gyámja, gondozója, a nevelőszülői hálózat működtetője, valamint kezdeményezheti a gyermekjogi képviselő és a területi gyermekvédelmi szakszolgálat.
(3) A gyámhivatal a gondozási hely megváltoztatásához javaslatot kér a gyermekvédelmi szakszolgálattól azzal, hogy vizsgálata során véleményezze - a Gyvt. 83. §-ának (3)-(4) bekezdése figyelembevételével - a gyermek gondozási helyét is. 
5) Az új gondozási hely meghatározása során a gyámhivatal a 103-105. §-ban foglaltak szerint jár el.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM. rendelet)
137. § (1) A gyermek gondozási helyének meghatározása érdekében a szakszolgálat által működtetett megyei bizottság - a gyámhivatal megkeresésére - a gyermekre vonatkozóan szakvéleményt ad, és javaslatot tesz az elhelyezés formájára. A szakszolgálat ennek alapján készíti el az elhelyezési javaslatot.
(2) A szakvélemény elkészítéséhez el kell végezni a gyermek személyiségvizsgálatát, melynek célja a gyermek egészségi, illetve személyiségállapotának meghatározása.
(3) A vizsgálat keretében
a) az egészségügyi vizsgálat megállapítja a testi fejlettséget, az esetleges testi, illetve érzékszervi fogyatékosságokat, betegségeket és idegrendszeri károsodásokat,
b) a pedagógiai és pszichológiai vizsgálat a rendelkezésre álló adatok és dokumentáció, valamint a gyermek megfigyelése, és megfelelő vizsgálati módszerek segítségével megállapítja a gyermek értelmi képességeinek szintjét, valamint személyiség-fejlettségének fokát, neveltségi állapotát, továbbá a személyiségfejlődés, illetőleg a magatartás esetleges zavarainak okát és természetét.
(4) A (3) bekezdés szerinti részvizsgálatok elvégzésétől akkor lehet eltekinteni, ha két hónapnál nem régebbi vizsgálati eredmény áll rendelkezésre. A vizsgálatok eredményei alapján a megyei bizottság szakvéleményt készít.
(10) Az elhelyezési javaslatot a szakszolgálat a Gyvt. 82. §-ának (2)-(3) bekezdésében meghatározott szempontok figyelembevételével készíti el, és kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a különleges, illetve speciális ellátást igénylő gyermek hozzájusson az állapotának megfelelő ellátáshoz. Több telephellyel működő gyermekotthon esetében az elhelyezési javaslatot telephelyekre vonatkozóan kell megtenni.
(11) Az elhelyezési javaslat kialakítása érdekében a szakszolgálat elhelyezési értekezletet hív össze. Az értekezletre meg kell hívni a gyermeket és szülőjét, valamint a gyermek lakóhelye szerint illetékes gyermekjóléti szolgálat, illetve a javasolni kívánt gondozási hely képviselőjét vagy a javasolni kívánt nevelőszülőt és működtetőjének képviselőjét, akiknek a szakszolgálat által előterjesztett elhelyezési javaslatra vonatkozó véleményét írásban kell rögzíteni. A speciális ellátást igénylő gyermek esetén az elhelyezési értekezletre a fentieken kívül meg kell hívni a gyermekjogi képviselőt is. A javasolni kívánt gondozási hely képviselője - fenntartója egyetértésével - vállalhatja a más megye (illetve a főváros) ellátási kötelezettsége alá tartozó gyermek befogadását.
138. § (1) A szakszolgálat javaslatot tesz a gyámhivatalnak a gondozott gyermek gondozási helyének megváltoztatására, ha lényegesen megváltoztak azok a körülmények, amelyekre a gyámhivatal az elhelyezési döntését alapította, illetve, ha az a gyermek érdekében más okból szükséges.
(2) A gondozási hely megváltoztatását célzó javaslat kialakítására a 137. § (10)-(11) bekezdésében foglaltak az irányadók.

331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről
18. § A szociális és gyámhivatal a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet bevonásával véleményezi a helyi önkormányzatnak - a Gyvt. 121. §-ának (2) bekezdése alapján megküldött - az önkormányzati ellátórendszer átalakítására vonatkozó javaslatait, és szükség esetén kezdeményezi a javaslatok megváltoztatását.