Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5232/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Zemplényi Adrienne
Az eljárás megindulása
A panaszos azért fordult a hivatalomhoz, mert a fogyasztóvédelmi felügyelőségnek, illetve annak hallgatása miatt a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Főigazgatójának írt beadványára, több mint négy hónap elteltével sem kapott választ.
Vizsgálatom az Alkotmányban deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének a gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
Eljárásom során 2008. május 15-én megkereső levéllel fordultam a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Főigazgatójához. A hatóság a megadott 30 napos határidőn belül nem válaszolt a megkeresésemre. Többszöri telefonos sürgetésemre, 2008. július 21-én levélben tájékoztatott arról, hogy a hatáskörrel rendelkező, Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Közép-magyarországi Regionális Felügyelőségénél a panaszos beadványa nem került iktatásra, ezért a beadvánnyal érintett szervnél nem került sor hatósági eljárás lefolytatására, vagy egyéb intézkedésre. Megkeresésem után azonban az ügy teljes iratanyagát áttette a felügyelőséghez és kérte, hogy a vizsgálatot soron kívül végezzék el, s arról a beadványozót, illetve hivatalát is értesítsék. A vizsgálat eredményéről az országgyűlési biztost is soron kívül tájékoztatni fogja.
A 30 napos általános ügyintézési határidő elteltét követően, 2008. augusztusában több ízben is rövid úton, telefonon  tájékoztatást kértem a vizsgálat lefolytatásáról és kértem, hogy annak megállapításait, illetve az ügyben keletkezett iratanyagot küldjék meg hivatalomnak. A Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság ügyintézőjének tájékoztatása szerint azonban – mindazok ellenére, hogy a Főigazgató levelében arról tájékoztatott, hogy soron kívüli eljárás rendelt el – az eljárás lefolytatásra még mindig nem került sor. Ennek következtében nem tudnak választ adni a megkeresésemben feltett kérdésekre.
Szeptember második hetében, illetve szeptember 15-én és szeptember 17-én ismételten telefonon kértem az ügy mielőbbi befejezését, illetve – a szóbeli tájékoztatás szerint, akkorra már lefolytatott – vizsgálat eredményének a megküldését.  Az ügyintéző mindkét alkalommal biztosított arról, hogy mielőbb, de legkésőbb szeptember 19-éig a vizsgálat megállapításait és a megkereső levelemre adott írásbeli válaszukat – a gyors tájékoztatás érdekében faxon és postai úton is – megküldik az országgyűlési biztos részére.
Erre azonban a mai napig – 2008. szeptember 26. – nem került sor.

Az érintett alkotmányos jog
- A demokratikus jogállam fogalmából levezetett jogbiztonság követelménye
Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv.(Obtv.)
18. § (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.
(3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.
(4) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtől - ideértve az e törvény szerint hatóságnak nem minősülő szerveket is - vagy annak munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot, felvilágosítást vagy véleményt kérhet.

A vizsgálat megállapításai
Az 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt szabályok alapján az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az eljárásom során az Obtv. 18. §-a alapján a megállapított és ismertetett tényállás szerint tájékoztatást, valamint iratmásolatok megküldését kértem.
Első megkereső levelemre – a megadott 30 napos ügyintézési határidőhöz képest – csak további egy hónapos késéssel, többszöri sürgetésemre érkezett válasz. A levélben kizárólag arról tájékoztattak, hogy az általam kért vizsgálat lefolytatását még el sem kezdték, azonban ígéretet tettek annak soron kívül történő lefolytatására. Több mint két hónap eltelte és többszöri sürgetésem ellenére azonban, a panaszos ügyében tett intézkedésekről, a hatóság eljárásáról, megállapításairól illetve a megkeresésemben feltett kérdésekről a mai napig nem kaptam választ. Mindezek miatt érdemben nem vizsgálhattam az ügyet. A hatóság hallgatása annál is inkább aggályos, mivel eljárásom megindulására éppen azért került sor, mert a panaszos sérelmezte, hogy beadványra – most már több mint egy év elteltével – a hatóság nem válaszol. 
Az országgyűlési biztos alkotmányos feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja, vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen [Alkotmány 32/B § (1) bekezdés]. E feladat teljesítése érdekében biztosítja az Obtv. az információk beszerzésének széleskörű jogosítványait (Obtv. 18. §). Az Obtv. 18. § (10) bekezdése szerint: ha az országgyűlési biztos az Obtv. 18. § (2)-(4) bekezdéseiben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.), iratmásolatot kér, a megkeresésnek – ha az Obtv. másként nem rendelkezik – a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) Ab határozatában megállapította, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.
Az országgyűlési biztos feladatának ellátásához biztosított eljárási lehetőségeket a törvény (az Obtv.) egyértelműen meghatározza. Ezeknek az eljárási szabályoknak a gyakorlati érvényesülése biztosítja, hogy az ombudsman feladatát el tudja látni, mely nem más, mint az alapvető jogok védelme. Amennyiben a megkeresett szerv a megkeresésre nem válaszol, akadályozza a biztost feladata ellátásában, és ennek következtében az ombudsmani intézménynek a kiszámítható, jogszerű működése sérül. Továbbá lehetetlenné válik vagy jelentősen megnehezül az adott üggyel összefüggő körülmények felderítése.
Fentiek alapján megállapítom, hogy a megkereséseim teljesítésének elmaradása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában biztosított vizsgálati jogosultságát, továbbá korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában (Alkotmány 32/B §), ezáltal az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvével összefüggő alkotmányos sérelmet okoz. 

Intézkedések
1. Az Obtv. 21. §-a alapján felkérem a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Főigazgatóját, hogy részletesen tájékoztasson az üggyel összefüggésben és küldje meg a szükséges iratmásolatokat.
2. Az Obtv. 20. §-a alapján felkérem a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Főigazgatóját, hogy a feltárt visszásság jövőbeni előfordulásának megakadályozása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, szólítsa fel a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Közép-magyarországi Regionális Felügyelőségének igazgatóját válaszadási kötelezettségének érdemi teljesítésére, továbbá arra, hogy küldje meg az üggyel összefüggő iratmásolatokat.

Budapest, 2008. szeptember 30.

Dr. Szabó Máté sk.