Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5158/2007. számú ügyben

Tárgy: a gyermekjóléti alapellátások
	Pest megyében
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
	dr. Kovács Orsolya Ágota

A vizsgálat megindítása

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa és általános helyettese 2006-ban – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény alapján – hivatalból indított átfogó vizsgálatot annak feltárására, hogy a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (Gyvt.) által előírt, gyermekjóléti alapellátásoknak a települési önkormányzatok miként tesznek eleget. A vizsgálat a gyermekek napközben ellátását biztosító intézményekre (bölcsőde, családi napközi, házi gyermekfelügyelet) nem terjedt ki. A vizsgálat helyszíne Komárom-Esztergom megye volt. (OBH 4226/2006.).
Az átfogó vizsgálatot Pest megyében folytattam és a Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala (a továbbiakban: szociális és gyámhivatal) vezetőjétől tájékoztatást kértem a gyermekjóléti szolgáltatást ellátókról, a gyermekek átmeneti gondozását biztosító intézményekről és a helyettes szülőkről. A szociális és gyámhivatal vezetőjét felkértem, hogy a helyszíni vizsgálatokban – a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet bevonásával – vegyen részt. A vizsgálat magába foglalta a helyszíni bejárást, valamint az intézményi alapdokumentumok elemzését.

A vizsgálat helyszínei

1. Gyermekjóléti Szolgálatok
A) Cegléd Kistérségi Szociális Szolgáltató és Gyermekjóléti Központ
B) Csemő Gyermekjóléti Szolgálat
C) Üllő Város Humánszolgáltató Központ Gyermekjóléti Szolgálata
D) Esély Szociális Szolgálat Gyermekjóléti Szolgálata (Örkény)
E) Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat (Szentendre)
F) Support Humán Segítő és Szolgáltató Alapítvány Gyermekjóléti Szolgálat (Kerepes)
G) Egyesített Szociális Egészségügyi és Pedagógiai Szolgálat Gyermekjóléti Szolgálat (Fót)
H) Boldog Gertrúd Alapszolgáltatási Központ és Idősek Átmeneti Otthona, Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat (Zsámbék)
I) „Napos Oldal” Szociális Központ (Pilisvörösvár)
J) „Együtt a gyermekekért” Gyermekjóléti Szolgálat (Vác)

2. Az átmeneti gondozás intézményei
A) Cegléd Kistérségi Szociális Szolgáltató és Gyermekjóléti Központ Helyettes Szülői Hálózata
B) Üllő Város Humánszolgáltató Központ Gyermekjóléti Szolgálat Helyettes Szülői Hálózata
C) Fészek Egyesület Gyermekek Átmeneti Otthona Helyettes Szülői Hálózata (Érd)
D) Családok Átmeneti Otthona (Erdőkertes)
E) Családok Átmeneti Otthona (Gödöllő)
F) Fészek Egyesület Gyermekek Átmeneti Otthona (Érd)

A vizsgálatban részt vettek

A szociális és gyámhivatal részéről:
Elter Katalin alapellátási szakreferens
Gerencsér Gábor alapellátási szakreferens
Török Ibolya alapellátási szakreferens

A Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet részéről:
Rajkort Ildikó átmeneti gondozási szakreferens
Sidlovics Ferenc alapellátási szakreferens
Szikulai István főosztályvezető

Az érintett alkotmányos jogok
– Az állam alapvető jogvédelmi kötelezettsége: „A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.” [Alkotmány 8. § (1)]
– A személyes adatok védelméhez való jog „A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a  jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog.” [Alkotmány 59. § (1)]
– A panaszhoz való jog: „A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé. [Alkotmány 64. § (1)]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga: „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]
– A lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő jog: A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. 
[Alkotmány 70/D. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1991. évi LXIV. törvény a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről (Eütv.)
2007. évi CLXIX. törvény a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet)
133/1997. (VII. 29.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások térítési díjáról és az igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról
235/1997. (XII. 17.) Korm. rendelet a gyámhatóságok, a területi gyermekvédelmi szakszolgálatok, a gyermekjóléti szolgálatok és a személyes gondoskodást nyújtó szervek és személyek által kezelt adatokról
259/2002. (XII. 18.) Korm. rendelet a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység engedélyezéséről, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi vállalkozói engedélyről
331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről

A vizsgálat elméleti alapjai és szempontjai
A Gyermekjogi Egyezmény 3. cikke szerint a részes államoknak gondoskodniuk kell a gyermekkel foglalkozó és védelmét biztosító intézmények, hivatalok és létesítmények működéséről, továbbá arról, hogy azok – különösen a biztonság és az egészség területén, valamint személyzeti létszámukkal és szakértelmükkel – megfeleljenek az illetékes hatóságok által megállapított szabályoknak, valamint szükséges ezen intézmények megfelelő ellenőrzésének biztosítása is. A Gyvt. a gyermek alkotmányos jogainak védelmére az országgyűlési biztost kötelezi. A biztos e feladatának ellátása során a gyermeki jogok érvényesülését a maga sajátos eszközeivel segíti, a gyermek alkotmányos jogait érintő – tudomására jutott – visszaéléseket kivizsgálja, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményez. Az országgyűlési biztosok törvényi kötelezettségüknek hivatalba lépésük óta kiemelt figyelemmel és felelősséggel tesznek eleget, a gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézményekben folytatott helyszíni vizsgálatok, azok tapasztalatait, megállapításait összefoglaló jelentések, a megfogalmazott ajánlások a gyermeki jogok érvényesülésének előmozdítását szolgálják, céljuk az alapvető jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeli orvoslása.
A Gyermekjogi Egyezmény 42. cikke tartalmazza a gyermekjogi ismeretek terjesztésének kötelezettségét, e szerint „a részes államok kötelezik magukat, hogy az Egyezmény elveit és rendelkezéseit hatékony és arra alkalmas eszközökkel a felnőttek és a gyermekek széles körében ismertetik.” Álláspontom szerint a gyermeki jogok érvényesülésének nélkülözhetetlen előfeltétele a gyermeki jogok ismerete. Mind az egyezmény idézett kifejezett előírásából, mind a gyermekjogok tényleges biztosításának igényéből következik az államnak az a kötelezettsége, hogy gondoskodjék a gyermeki jogok megismertetéséről. A gyermeki jogokról való tájékoztatást a Gyvt. a gyermekjóléti szolgálatok feladatai között nevesíti. Tekintettel arra, hogy 2008 évben –gyermekjogi szakombudsmanként is eljárva – projekttémakörként a gyermekjogi jogismeret, jogtudat problémakörével foglalkozom, a vizsgált intézményekben tájékoztatást kértem arról is, hogy a szolgálatok a tájékoztatási kötelezettségüknek miként tesznek eleget.
Az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak tiszteletben tartását és védelmét az Alkotmány 8. § (1) bekezdése deklarálja. Az állam intézményvédelmi kötelezettsége, magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételekről. (64/1991. (XII. 17.) AB. határozat) A gyermekek esetében – akik életkoruknál fogva nem, vagy csak korlátozottan képesek jogaik védelmére – az államot ezen „aktív jogvédelmi” kötelezettség teljesítése fokozott felelősséggel terheli. A hivatkozott alapvető jogvédelmi kötelezettségen túl az Alaptörvény rögzíti a gyermeknek a család, az állam és a társadalom részéről megillető megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogát is. A gyermek nevelése, fejlődésének biztosítása elsődlegesen a szülők felelőssége és kötelezettsége, a gyermeki jogok biztosítása és előmozdítása érdekében azonban az államnak és a társadalomnak a szülők részére megfelelő segítséget kell nyújtania. Az állam alatt nem pusztán a Magyar Államot, mint jogi személyt kell jelen esetben érteni, hanem – a különböző jogszabályokban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva – valamennyi, állami- és önkormányzati szervet is. E kötelezettség értelemszerűen jogalkotási feladatot is jelent, melynek megfelelően a Gyvt. kialakította a gyermekek védelmét ellátni hivatott intézményrendszer legjelentősebb elemeit, és ezen túl több jogszabály telepít kifejezetten feladatokat a gyermek és jogai védelme érdekében különféle állami és önkormányzati szervekhez.
Ezzel szemben a „társadalom” mint e jog kötelezettje nehezen definiálható. A fogalmat eddig az Alkotmánybíróság sem határozta meg. Álláspontom szerint a megfogalmazás döntően deklaratív jellege mellett ennek praktikus okai lehetnek: míg a családon, valamint az egyes állami és önkormányzati szerveken, de még az e célból létrejött társadalmi szerveken is számon kérhető, eleget tettek-e az Alkotmányból, illetve más jogszabályból fakadó vagy éppen önként vállalt kötelezettségüknek, addig ez a „társadalommal” mint elvont entitással szemben nem kivitelezhető. A „társadalom általi gondoskodás”-ból következik, hogy támogatni kell az ilyen tevékenységet folytató társadalmi szervezeteket, vagy éppen a gyermekekkel szemben erősebb társadalmi szolidaritást kell megvalósítani. (OBH 2057/2008.)
Ahogyan azt az Alkotmánybíróság 995/B/1990. számú határozatában kifejtette, a gyermeket minden olyan alkotmányos alapvető jog megillet, mint mindenki mást, de ahhoz, hogy a jogok teljességével képes legyen élni, biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt felnőtté válásához. Ezen segítségnyújtás egyik színtere a Gyvt. alapján kötelezően létrehozott gyermekjóléti szolgálatok tevékenysége. A Gyvt. meghatározása szerint a gyermekjóléti szolgáltatás olyan, a gyermek érdekeit védő speciális személyes szociális szolgáltatás, amely a szociális munka módszereinek és eszközeinek felhasználásával szolgálja a gyermek testi és lelki egészségének, családban történő nevelkedésének elősegítését, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzését, a kialakult veszélyeztetettség megszüntetését, illetve a családjából kiemelt gyermek visszahelyezését. 
A gyermekvédelmi törvény a szolgáltatást ellátók számára nagyszámú, igényes szakmai munkát feltételező, kötelezően ellátandó feladatot határoz meg, ezen belül a gyermekjóléti központok feladata prevenciós jellegű szolgáltatások (utcai és lakótelepi, kórházi szociális munka) nyújtása, kapcsolattartási ügyelet biztosítása, krízishelyzetek kezelésére készenléti szolgálat működtetése. 
Az NM rendelet a feladatok ellátásához rendel szakmai létszámminimumot, illetve azt is, hogy a feladatokat milyen képesítésű szakember láthatja el. Tekintettel arra, hogy a szolgáltatás megfelelő színvonalú ellátásának alapfeltétele, hogy a szakemberek létszáma és képzettsége a szolgáltatást igénylők, illetőleg az azt ténylegesen igénybe vevők számához, továbbá az ellátandó feladatokhoz igazodjon vizsgálatom során elsőként a személyi feltételeket tekintettem át. Álláspontom szerint – annak ellenére, hogy ezt a jogszabályok kötelezően nem írják elő – a segítő foglalkozású szakemberek kiégésének megelőzése, illetve mentális egészségének fenntartása érdekében rendkívül fontos a szociális területen dolgozók szupervízión való részvétele, ezért annak lehetőségéről a vizsgált intézményekben tájékoztatást kértem.
A gyermekjóléti szolgáltatás igénybevétele főszabályként önkéntes, az ügyfél és a szakember közötti bizalmon alapszik. Fontos – különösen az első kapcsolatfelvételkor –, hogy a tanácsot, segítséget kérőknek tudomásuk legyen arról, hogy szolgáltatást vesznek igénybe, ezt a meggyőződést a szolgáltatás helyének is erősítenie kell. A szolgáltatás igénybevételét akadályozhatja, vagy kizárhatja, ha az a hatóság épületében működik, vagy csak azon keresztülhaladva lehet megközelíteni, illetve a település központjától távol esik. A szolgáltatás bizalmi jellegéből adódóan szükség van egy olyan helyiségre, ahol a szakember zavartalan körülmények között tud az ügyfelével foglakozni. Ugyanígy az egyéb segítők (pszichológus és a fejlesztőpedagógus) munkavégzéshez is szükséges a megfelelő eszközöket biztosítani. A segítő munkához elengedhetetlen, hogy a családgondozó rendelkezésre álljon a megfelelő infrastruktúra (telefonvonal, internet-hozzáférési lehetőség, a terepmunkához közlekedési eszköz, az adminisztratív munka elvégzésének feltételei) Adatvédelmi szempontból elengedhetetlen az ügyfelekről vezetett dokumentáció zárt szekrényben való tárolása. 
Előzőekre figyelemmel helyszíni bejárásaim során kiemelt figyelmet fordítottam a szolgáltatók tárgyi feltételeire, az adatkezelés szabályainak betartására.
A szakmai tevékenység vizsgálatánál hangsúlyt fektettem arra, hogy a szolgáltatók a prevenciós programjaikkal hogyan segítik elő a gyermekek szabadidejének hasznos eltöltését.
A gyermekvédelmi jelzőrendszer működését hivatalom a gyermekvédelmi törvény hatálybalépése óta folyamatosan figyelemmel kíséri. (OBH 4360/2000., OBH 3402/2006. OBH 1024/2008.) A vizsgált intézményekben tájékoztatást kértem a jelzőrendszer működtetésének módjáról, a gyermekvédelmi törvényben nevesített jelzőrendszeri tagok együttműködési készségéről, annak gyakorlati megvalósításáról, dokumentációjáról. Vizsgálatom kiterjedt a szolgáltatók és a hatóságok (gyámhatóság, gyámhivatal) kapcsolatára, a hatósági intézkedéssel védelembe vett gyermekek gondozására.
Vizsgáltam a szolgáltatóknak a családjukból kiemelt – gyermekvédelmi szakellátásban nevelkedő – gyermekek vér szerinti családjába való visszagondozása, a család gyermeknevelési körülményei megteremtése, a szülő és a gyermek közötti kapcsolat helyreállítása, illetőleg a vér szerinti családjába visszahelyezett gyermek utógondozása érdekében kifejtett tevékenységét is.
Figyelemmel arra, hogy a gyermek veszélyeztetettségének, megelőzése, megszűntetése érdekében végzett munka folyamata a dokumentációból követhető nyomon, azok jogszabályoknak megfelelő vezetését nem mellőzhettem.
A Gyvt. a húszezernél több állandó lakosú települések kötelezettségévé teszi a gyermekek átmeneti otthonának működtetését. A harmincezer fő állandó lakosságszámot meghaladó önkormányzatoknak családok átmeneti otthonát kell működtetniük. A Gyermekjog Egyezménnyel összhangban a Gyvt. is deklarálja a gyermek saját családi környezetében való nevelkedéséhez való jogát. A gyermek csak saját érdekében, szigorú törvényi feltételek fennállása esetén választható el szüleitől. A gyermekek és a családok átmeneti otthona egyaránt gyermekvédelmi alapellátást nyújtó intézmény. A gyermekek átmeneti otthonában az a családban élő gyermek helyezhető el, aki átmenetileg ellátás és felügyelet nélkül marad, vagy elhelyezés hiányában ezek nélkül maradna, valamint akinek ellátása a család életvezetési nehézségei miatt veszélyeztetett. A családok átmeneti otthona azoknak az otthontalanná vált szülőknek biztosítja a gyermekükkel való együttes elhelyezését, akik lakhatása az elhelyezés hiányában nem lenne biztosított, és a gyermeket emiatt el kellene választani szülőjétől. Erre figyelemmel vizsgálatom során arra is választ kerestem, hogy az ellátórendszer hiányossága miatt fennáll-e a lehetősége, veszélye annak, hogy a gyermekjóléti alapellátás feladatait a szakellátó rendszer veszi át.

A vizsgálat megállapításai

1. Gyermekjóléti Szolgálatok
A) Cegléd Kistérségi Szociális Szolgáltató és Gyermekjóléti Központ
(módszertani feladatokat ellátó intézmény)
2700 Cegléd, Bajcsy Zs. u. 1.
A vizsgálat időpontja: 2008. február 6.

Az intézmény fenntartója: Ceglédi Többcélú Kistérségi Társulás
Működési engedély: határozatlan idejű
Ellátási terület: Cegléd (38.270 fő, 7670 gyermek), Tápiószőlős (3154 fő, 663 gyermek), Törtel 4414 fő, 887 gyermek), Újszilvás (2765 fő, 588 gyermek) összesen: 48 603 fő, 9808 gyermek

Személyi feltételek
A gyermekjóléti szolgáltatási feladatokat négy településen 16 főállású munkatárs biztosítja. Cegléden hét főállású családgondozó dolgozik, közülük az egyik helyettes szülői tanácsadói feladatot is végez. Három szakember, köztük a fejlesztő pedagógus is – osztott munkakörben – speciális szolgáltatási feladatokat is ellát. A kapcsolattartási ügyeletet két képzett mediátor biztosítja. Az intézmény két családgondozó asszisztenst foglalkoztat. Tápiószőlősön és Törtelen teljes munkaidőben foglalkoztatott családgondozók dolgoznak. Újszilváson a helyszíni vizsgálat idején a családgondozói státusz betöltetlen volt, 2008. március 1-jétől a feladatot főállású, szakképzettnek tekinthető (utolsó éves főiskolai hallgató) látja el.
A törteli családgondozó tanulmányai befejezését követően minden munkatárs szakképzettsége megfelel az NM. rendelet 1. számú melléklete előírásának. A munkatársak szakmai munkájának értékelése folyamatos, a fluktuáció nem jellemző, a kötelező továbbképzéseken részt vesznek.
A gyermekjóléti központban két pszichológus (4 és 6 órában) dolgozik megbízási szerződéssel. A ceglédi intézmény az ellátott települések mindegyike számára biztosítja a pszichológiai tanácsadást, illetve a gyermekjóléti központ speciális szolgáltatásait. A tanácsadási idő az ellátott települések lakosság- és esetszámát, továbbá az NM rendelet 1. számú rendeletének irányszámait (heti 15 óra/5000 gyermek) figyelembe véve nem elegendő. A helyszíni vizsgálatot követően a szociális és gyámhivatal a személyi feltételekben meglévő hiányosságot a fenntartónak jelezte. 2008. március 1-jétől a gyermekjóléti központ egy főállású pszichológust alkalmaz.
Jogi tanácsadó az intézményben nincs, a feladatot a polgármesteri hivatal jogásza látja el, akinek nem munkaköri kötelessége a gyermekjóléti szolgálat ügyfeleinek való tanácsadás (az NM rendelet irányszámai alapján heti 10 óra/5000 gyermek a jogi tanácsadás előírt ideje).
Az ellátott települések mindegyikén megoldott a családgondozók szakszerű helyettesítése, a szakemberek rendelkeznek munkaköri leírással.
A gyermekjóléti központban korábban heti két alkalommal vehettek rész szupervíziós fogalakozáson a munkatársak, 2008-ban erre – anyagi erőforrás hiányában – nincs lehetőség.

Tárgyi feltételek
Cegléden a szolgálat város központjában, jól megközelíthető helyen található, egy épületben a családsegítő szolgálattal. A régi, erősen felújításra szoruló épületbe a gyermekjóléti szolgálat 2007 nyarán költözött. A vizsgálat idején az épület két helyiségét még a Nevelési Tanácsadó foglalta el. A családsegítő szolgálattal közösen használt váró, vezetői iroda, konyha és mosdók mellett három dolgozói szobát használt a gyermekjóléti központ. A vizsgálat idején nem volt külön interjúszoba, kapcsolattartó helyiség, a pszichológus munkaidő után tudta csak megkezdeni a foglakozásokat. A fejlesztőpedagógiai ellátás más épületben bérelt helyiségben, míg a prevenciós programok a Cegléd Város Önkormányzatától használatra kapott klubhelyiségben zajlanak.
A szolgáltatást egy vonalas és egy mobil telefonvonal, faxkészülék, fénymásoló, négy számítógép, egy laptop, Internet-hozzáférés és két nyomtató használata segíti. A gyermekjóléti központ rendelkezik szakmai könyvtárral, az ellátottak korának megfelelő gyermek- és ifjúsági könyvekkel, játékokkal, a pszichológiai, pedagógiai vizsgálatokhoz szükséges eszközökkel. A számítógépek korszerűtlenek, a hét családgondozó adminisztratív munkájához, a módszertani feladatok ellátásához, a telephelyekkel való kapcsolattartásokhoz semmiképpen nem elegendőek. Az iratokat zárható szekrényekben tárolják. A terepmunkát két kerékpár és az intézmény gépkocsija biztosítja, hetente egy alkalommal az önkormányzat terepjáróját is igénybe vehetik a családgondozók. A szakmai vezető – költségtérítés ellenében – saját gépkocsiját is használhatja.
Az épület nem akadálymentesített. Az épületen az intézmény neve és nyitvatartási ideje fel van tűntetve.
A helyszíni vizsgálatot követő napon a Nevelési Tanácsadó által használt helyiségeket átadták a gyermekjóléti szolgálatnak, azokba a családgondozók beköltöztek, ezt követően kialakították az interjúszobákat, a pszichológiai tanácsadó munkájához szükséges szobát, a gyermekjátékokkal felszerelt – kapcsolattartásra is igénybe vehető – foglalkoztatót. Az épület felújítása 2008 nyarán kezdődik.
Tápiószőlősön az iskolában működik a szolgálat teljes infrastruktúrával. A szolgáltatás tárgyi feltételei nem megfelelőek, sok esetben azért nem veszik igénybe a kliensek, mert a családgondozó irodáját csak úgy tudják megközelíteni, ha elhaladnak a tanári szoba és az igazgatói iroda előtt, várakozni is csak az iskola folyósólyán lehet. Iskolai szünetekben az iskola zárva van, fűtés nincs, ekkor a szolgálatnak ideiglenesen el kell költöznie. A családgondozók saját kerékpárral járnak a családokhoz, szükség esetén az önkormányzat gépkocsiját igénybe zárva van, fűtés nincs, ekkor a szolgálatnak el kell költöznie.
Törtelen a családgondozó irodája a település központjában, az Egészségházban van. Az iroda tágas, hangulatos, a gyermekek számára kialakítottak beszélgető sarkot, továbbá váró és vizesblokk áll a szolgáltatást igénybe vevők rendelkezésre. Az infrastruktúra nem biztosított, nincs vonalas telefon, nyomtató, fax, internet hozzáférési lehetőség. A terepmunkához nem áll rendelkezésre szolgálati kerékpár, az önkormányzat gépkocsiját a családgondozó csak akkor használhatja, ha azt egy héttel előre jelzi. Gépkocsi hiányában a közlekedés sürgős esetekben, krízis helyzetekben nehezen megoldható.
Újszilváson a község központjában, a Faluházban működik a gyermekjóléti szolgálat, a családgondozók elhelyezése megfelelő, várófolyosó, vizesblokk áll a kliensek rendelkezésére. A technikai infrastruktúrát a helyi települési önkormányzat biztosítja.

Szakmai tevékenység
A gondozottak száma: Cegléden 553 (ebből alapellátott 338, védelembe vett 111, átmeneti gondozott 4, szakellátásban lévő 97 gyermek, utógondozott 3 fő), Tápiószőlősön 27 (ebből alapellátott 25, szakellátásban lévő 2 gyermek), Törtelen 42 (ebből alapellátott 30, védelembe vett 2, szakellátásban lévő 10 gyermek), Újszilváson 28 (ebből alapellátott 10, védelembe vett 7, szakellátásban lévő 11 gyermek).
Az intézmény szakmai programja megfelel a szakmai előírásoknak, néhány helyen azonban kiegészítésre szorul. Hiányzik a Gyvt.-ben felsorolt kötelező feladatok közül a várandós anyák tájékoztatása az egészségügyi intézményeknél elhelyezett inkubátorokról, és nem rendelkezik a jövendő örökbefogadóknál környezettanulmány készítéséről. A gyermekek panaszának meghallgatását követően, annak orvoslására a szükséges intézkedés megtétele a szakmai programban törekvésként jelenik meg, míg a Gyvt. azt kötelezettségként fogalmazza meg. A speciális szolgáltatások bemutatásánál szükséges a kórházi szociális, továbbá az utcai lakótelepi szociális munka megvalósításának ismertetése.
Cegléden az egy családgondozóra jutó gondozottak létszáma mintegy kétszerese a jogszabályban előírtaknak (45 gyermek, vagy 25 család). Az ellátott településeken a szakmai létszám az NM. rendelet irányszámainak megfelelő.
A gesztor intézményben a szakmai vezető – minden szakember részvételével – hetente egyszer munkamegbeszélést tart. Ekkor történik – a családgondozók leterheltsége és a szakmai szempontok figyelembe vételével – az ügyiratok, esetek kiosztása, határidők megállapítása, a családgondozók tájékoztatása a feladatokról. Ekkor van lehetőség az egyes esetek megbeszélésére, a szakmai információk cseréjére. A telephelyeken ugyancsak hetente tartanak munkamegbeszélést.
Az észlelő-és jelzőrendszer működése a hatályos jogszabályi előírásoknak megfelel, az évenkénti hat szakmaközi megbeszélést és az éves tanácskozást megtartják. A védelembe vétel és felülvizsgálat előtt a szakemberek estkonferenciát tartanak. A szolgálat kapcsolata a jegyzői gyámhatóságokkal és a gyámhivatalokkal jónak mondható. A szakellátásban nevelkedő gyermekek családjának gondozására a családgondozóknak leterheltségük miatt már nincs idejük, így a Gyvt. 39. § (5) bekezdésében foglalt kötelezettségüknek nem tesznek eleget. Előzőek nagymértékben rontják a gyermekek nevelésbe vétele megszűntetésének esélyét, a gyermekek vérszerinti családba történő visszahelyezésének lehetőségét.
A gyermekjóléti központ több szabadidős programot is kínál a gyermekeknek, ifjúsági, játék és gitárklubot, teaházat, táncházat, színjátszó csoportot működtetnek. A szolgálat a nyári iskolai szünetben „Mentőöv” program keretében felzárkóztató, pótvizsgára felkészítő tábort szervezett, ahol a tanulás mellett hasznos szabadidős elfoglaltságot is kínáltak a gyermeknek. A gyermekjóléti központ rendszeresen részt vesz a nyári étkeztetés szervezésében, lebonyolításában. A „roma” programban lakóhelyükön nyújtottak segítséget a gyermeknek, továbbá a családokkal közös kirándulásokat szerveztek. Az utcai lakótelepi munkával egybekötve – a gyermekek veszélyeztetésének megelőzésére – napi rendszerességgel működtetik a „Kifli klubot.”
A település lakosságát a szolgáltatásokról az óvodában, iskolában elhelyezett szórólapokon, faliújságon, és a helyi újságban, televízióban elhelyezett híradásokon keresztül tájékoztatják.
A társult településeken a gyermekjóléti szolgáltatás még nem alakította ki saját prevenciós programját, azt – az igények felmérését követően – 2008 nyarától tervezik.
A gyermeki jogokról 2006-ban tartott a gyermekjóléti központ konferenciát, azon részt vett a gyermekjogi képviselő, valamint meghívtak gyermekeket is, sőt a témában gyermekrajz-pályázatot is kiírtak. A gyermekek a jogaikról egyfelől a központ szórólapjáról, másfelől szóban a családgondozóktól kaphatnak tájékoztatást.
A szakmai dokumentáció, adatkezelés, iratkezelés a hatályos jogszabályoknak és az adatvédelmi előírásoknak megfelelően történik. 

Módszertani munka
A Gyermekjóléti Központ 2005. január 1-jétől 2009. december 31-ig Pest megyében ellátja a módszertani gyermekjóléti szolgálat feladatait is. A helyszíni vizsgálat idején a feladatellátás személyi feltételei nem voltak biztosítottak, a módszertani feladatokat a szakmai vezető látta el. A szociális és gyámhivatal helyszíni vizsgálatot követő jelzésére a fenntartó a módszertani feladatok ellátására álláspályázatot írt ki.
A módszertani feladatellátás tárgyi feltételei adottak.
A területen működő szolgáltatókkal a módszertani intézmény, a nagyobb témák köré szerveződő szakmai napok keretében, illetve az egyedi szükségleteknek megfelelő, kistérségben megrendezett szakmai műhelyek alkalmával tart kapcsolatot. Az éves gyermekvédelmi tanácskozásokon van lehetőség a szakmai munka támogatására, illetve – szükség szerinti gyakorissággal – telefonon nyújtanak segítséget a gyermekjóléti szolgálatok munkatársainak. A szakmai munkát segíti az átlagosan kéthavonta megjelenő módszertani hírlevél is.

Átmeneti gondozás
A városban átmeneti gondozást biztosító intézmény, melynek a lakosság számát tekintve Cegléd Város Önkormányzatának gyermekek és családok átmeneti otthonát egyaránt működtetnie kellene, nincs.

Összegzés
A gyermekjóléti központ szakmai munkáját a vonatkozó jogi és szakmai szabályok betartásával végzi, módszertani munkájával a megyében működő szolgálatok munkáját segíti. A szolgálat ismertsége a térségben megfelelő. A központ által kínált szabadidős programok rendkívül változatosak. A programok szervezése előtt a munkatársak felmérik a célzott korcsoport igényeit, példaértékű az iskoláskorúak felzárkóztatását segítő nyári tábor, továbbá a roma gyermekekkel való foglakozás megszervezése. A gyermekjóléti központ kamaszkorúakkal végzett prevenciós munkája kimagasló.
Összességében megállapítottam, hogy a Ceglédi Kistérségi Szociális Szolgáltató és Gyermekjóléti Központ családgondozói átlagosan a jogszabályban meghatározott gondozotti létszám kétszeresével dolgoznak, nagy leterheltségük ellenére sem biztosított kiégésük megelőzésére a szupervízió. A gesztor intézményben a helyszíni vizsgálat idején a tárgyi feltételek nem voltak megfelelőek, azt a fenntartó vizsgálatom lezárása előtt korrigálta. 
Az infrastruktúra a ceglédi és a törteli irodában hiányos, Tápiószőlősön a szolgáltatást nyújtó tárgyi feltételei miatt kevéssé alkalmas a feladat ellátására, Újszilváson a családgondozói státusz betöltetlen volt. A helyszíni vizsgálatot követően a fenntartó gondoskodott az újszilvási státusz betöltéséről, továbbá teljes munkaidőben foglalkoztatott pszichológus alkalmazásról. Jogi tanácsadó alkalmazása azonban továbbra is szükséges.
Összességében megállapítható, hogy a gyermekjóléti központ – a hiányos működési feltételek ellenére – magas színvonalú szakmai munkát végez.
Megállapítottam, hogy a személyi feltételek hiányosságai visszásságot okoznak a gyermekek számára az Alkotmány 67. § (1) bekezdése által garantált védelemhez és gondoskodáshoz való joggal összefüggésben, a tárgyi feltételek hiányosságai pedig ugyanezen alapjog közvetlen sérelmének veszélyét keletkeztetik. Megállapítottam azt is, hogy az átmeneti gondozás hiánya ugyanezen alapvető joggal összefüggő sérelmet okoz.

Intézkedéseim
Az Obtv. 20. § (1) bekezdésben foglaltak alapján felkérem
– Cegléd Kistérségi Szociális Szolgáltató és Gyermekjóléti Központot fenntartó Cegléd Többcélú Kistérségi Társulás elnökét, hogy a gyermekjóléti központ személyi és tárgyi feltételeinek javítása érdekében a vizsgálatom lezárását megelőző intézkedései megvalósulásáról  szíveskedjen tájékoztatni, illetőleg azok biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket
– Cegléd Város Önkormányzatának képviselő-testületét, hogy a Gyvt. 94. § (3) bekezdésében foglalt kötelezettségének eleget téve gondoskodjon a gyermekek és családok átmeneti otthona működtetéséről.
– Tápiószőlős Község Képviselő-testületét, hogy a gyermekjóléti szolgáltatás tárgyi feltételei biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
– Törtel Község Képviselő-testületét, hogy a gyermekjóléti szolgáltatás infrastruktúrájának biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
– Cegléd Kistérségi Szociális Szolgáltató és Gyermekjóléti Központ szakmai vezetőjét felkérem a gyermekjóléti központ és helyettes szülői hálózat szakmai programjának és a Gyvt.-ben foglaltakkal való összhang megteremtésére.
– Cegléd Kistérségi Szociális Szolgáltató és Gyermekjóléti Központot fenntartó Cegléd Többcélú Kistérségi Társulás elnökét kérem, vizsgálja meg, hogy miként tudja biztosítani az intézmény dolgozói számára a szupervízión való részvételt.

B) Csemő Község Gyermekjóléti Szolgálat
(önálló családgondozóval biztosított gyermekjóléti szolgáltatás)
(Csemő, Petőfi u. 1.)
A vizsgálat időpontja: 2008. február 6.

Fenntartó: Csemő Község Önkormányzata
Működési engedélye: határozatlan idejű
Ellátási terület: Csemő község közigazgatási területe (4357 fő, 1158 gyermek)

Személyi feltételek
Az önkormányzat a gyermekjóléti szolgáltatási feladatokat 1 fő önálló családgondozó foglalkoztatásával biztosítja. Ez az NM rendelet 1. sz. melléklete alapján nem elegendő, hiszen a gyermekek száma meghaladja a gyermekjóléti szolgáltatási körzetre – 700 fő – meghatározott létszámot. A családgondozó a Polgármesteri Hivatal ügyfélszolgálati munkájába is besegít, családgondozó neve úgy van kifüggesztve, mint ügyintéző, holott a gyermekjóléti szolgáltató, nem a polgármesteri hivatal alkalmazottja, ezért a hivatal feladatainak végzésében nem vehetne részt. Az ügyfelek számára így teljesen elválaszthatatlanná válik, hogy a családgondozó mikor képviseli a hatóságot, és mikor szolgáltató. A családgondozót a hivatal is alkalmazza, (írásba foglalt megbízási szerződés nélkül), emellett egyedül látja el a gyermekjóléti szolgáltatási feladatokat is, továbbá – mivel a településen családsegítő, illetve más ilyen feladatokat ellátó családgondozó nincs – a gyermekjóléti szolgáltató végzi a családsegítés körébe tartozó feladatokat is, sérti a gyermekjóléti szolgáltatás törvényben meghatározott célját, valamint veszélyezteti annak eredményességét.
A családgondozó mellett más szakember – jogász, pszichológus – nincs. A családgondozó szakmai végzettséges megfelel az NM rendelet 1. sz. mellékletében meghatározott feltételeknek, illetve az önkormányzat a családgondozó továbbképzésének feltételeit biztosítja, szakszerű helyettesítéséről azonban nem gondoskodik, szupervízióra nincs lehetőség.

Tárgyi feltételek
A szolgáltatás számára az önkormányzat önálló irodahelyiséget biztosít a hivatal épületében. Az épületen a gyermekjóléti szolgáltatás neve és nyitvatartási ideje nincs feltűntetve. Az épület frissen felújított, modern környezetet biztosít a szolgáltatásnak, ugyanakkor nem akadálymentesített. Az irodahelyiség barátságos, világos, tágas. A szolgáltatás váróhelyisége ugyanakkor megegyezik a jegyzői gyámhatóság váróhelyiségével, így amennyiben valaki a szolgáltatást kívánja igénybe venni, erről nyomban értesül a hatóság is. Ez a helyezet egyrészt kényelmetlen az ügyfelek számára, illetve magában hordozza a személyes adatok védelméhez való alkotmányos alapjog sérelmének lehetőségét is.
A szolgáltatás önálló telefon/telefax vonallal nem rendelkezik, a hivatal központján keresztül érhető el. Így sem a személyes megkeresésnél, sem a telefonon történő kapcsolatfelvételnél nem kerülhető ki, hogy az ügyfél a szolgáltatás igénybevételekor a Hivatal dolgozóival ne kerüljön kapcsolatba. A családgondozónak hivatali mobiltelefonja nincs, ezért előfordul, hogy a gondozottaknak személyes használatú mobiltelefonja számát adja meg. 
A szolgáltatás számítógéppel és zárható iratszekrényekkel felszerelt. A terepmunkához az önkormányzat saját gépjárművét biztosítja.

Szakmai tevékenység
A gondozottak száma 136 (ebből alapellátott 98, védelembe vett 25, szakellátásban lévő 13 gyermek). Ez magasan meghaladja az NM rendeletben meghatározott gondozotti létszámot. A szolgáltatás szakmai programja hiányos. A családgondozás feladatai részből hiányoznak a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése céljából végzendő feladatok. A gyermek testi-lelki egészségének, családban történő nevelkedésének elősegítése érdekében végzett feladatok közül hiányzik a szociális válsághelyzetben lévő várandós anya gondozásával, a Gyvt. 39. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott tanácsadással, a szabadidős programok szervezésével, valamint a hivatalos ügyek intézésében nyújtott segítséggel kapcsolatos feladatok meghatározása.
A gyermekvédelmi észlelő és jelzőrendszer, működtetése a hatályos jogszabályi előírásoknak nem felel meg, a jelzőrendszer munkájába a Gyvt. 17. §-an meghatározott valamennyi intézményt be kell vonni, illetve szükséges a NM. rendelet 14. §-ban meghatározott számú és formájú szakmaközi megbeszélés megtartása is. (A családgondozó elmondása szakmaközi értékelésre még nem került sor, amióta – 7 hónapja – a gyermekjóléti szolgáltatást végzi.)
A veszélyeztetettség kialakulásának okai egyrészt a családi funkciók zavara, szülők konfliktusa egymással, a gyermek elhanyagolása, a rossz higiéniás körülmények, lakhatási problémák, illetve az iskolai hiányzások. Családsegítés a községben nem működik, így a klasszikus családsegítési funkciók ellátása is a gyermekjóléti szolgálat családgondozójára hárulnak. A családgondozó túlterheltsége miatt, még nem tudta felvenni a kapcsolatot minden gondozott családdal. Az átmeneti nevelésben lévő gyermekek családjával nincs kapcsolata. A családgondozó a szakmai dokumentációt folyamatosan vezeti. A „Gyermekeink védelmében” elnevezésű adatlapot használja. A dokumentáció tartalma ugyanakkor – feltehetően időhiány miatt – hiányos: az alapellátási iratokból hiányoznak a gondozási nevelési tervek. Ha a családgondozó a gondozási-nevelési tevékenységet nem terv alapján végzi, a gondozás céljának, a feladatoknak a pontos meghatározása nélkül a gondozási folyamat parttalanná válhat. A gondozási tervek nélkül a családgondozás féléves felülvizsgálata is lehetetlen.
Nem megoldott a gyermekjóléti szolgáltatás bejövő és kimenő iratainak, a Polgármesteri Hivataltól elkülönült iktatási rendszere sem. A forgalmi adatok dokumentálása forgalmi naplóban történik. A forgalmi adatok nem állnak arányban a gondozottak magas számával, ami következhet a családgondozó hatósági feladatellátásából eredő leterheltségének. 
A gyermekek jogaikról csak a szolgáltatás írásbeli tájékoztatójából értesülnek.
A személyes adatok kezelése megfelel az adatvédelmi előírásoknak.

Átmeneti gondozás
A gyermekek átmeneti gondozása önálló helyettes szülő alkalmazásával biztosított.

Összegzés
Megállapítottam, hogy az önálló családgondozóval biztosított gyermekjóléti szolgáltatás feladatát csak részben a hatályos jogi és szakmai szabályoknak megfelelően végzi. A településen élő gyermekek, valamint a gondozottak száma alapján az egy fő családgondozó alkalmazása nem elegendő, így Csemő Községben nem biztosítottak a gyermekjóléti szolgáltatás személyi feltételei. Nem megfelelőek a szolgáltatás tárgyi feltételi sem, mivel azok a Polgármesteri Hivatal infrastruktúrájával összemosódnak, így az ügyfelek számára nem különíthető el a szolgáltatás és az önkormányzat hatósági tevékenysége. A szakmai program hiányosságai, a vizsgálat során tapasztalt több szakmai hiba (saját mobilszám kiadása, gondozási terv hiányosságai) arra vall, hogy a családgondozó egyedül, segítség nélkül nem képes a szolgáltatási feladatokat ellátni, annak ellenére sem, hogy azokat a nagy leterheltség ellenére lelkiismeretesen végzi.
A személyi feltételek, illetve a szakmai munka hiányosságai, visszásságot okoznak az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében deklarált, a gyermekeket az állam és a társadalom részéről megillet, kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggésben.
Álláspontom szerint a segítő szakmában dolgozók számára a „kiégés” megelőzése, mentális egészségük fenntartása érdekében rendkívül fontos a szupervízió biztosítása, annak elmaradása, a területen dolgozó szakemberek, továbbá az ellátást igénybe vevők lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő.

Intézkedéseim

Az Obtv. 20. § (1) bekezdésben foglaltak alapján felkérem:
– Csemő Község Önkormányzat képviselő-testületét, hogy a gyermekjóléti szolgálat személyi és tárgyi feltételeinek biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket. A szakmai munka színvonalának emelése érdekében felkérem a fenntartót fontolja meg a szolgáltatás társulás keretében való működtetésének lehetőségét. 

C) Üllő Város Humán Szolgáltató Központ, Nevelési Tanácsadó és Központi Rendelő Gyermekjóléti Szolgálata
(2225 Üllő, Ócsai út 8.)
A vizsgálat időpontja: 2008. február 25.

Fenntartó: Üllő és Környéke Egyes Szociális, Gyermekjóléti és Pedagógiai Szakszolgálati Feladat Ellátására Létrehozott Mikrotérségi Intézményi Társulás
Működési engedélye: 2009. október 31-ig, határozott időre kiadott
Ellátási terület: Üllő (10411 fő, 2152 fő gyermek), Bénye (1232 fő, 265 gyermek), Káva (657 fő, 137 gyermek), Vasad (1724 fő, 388 gyermek), összesen 13213 fő, 3535 gyermek.

Személyi feltételek
A gyermekjóléti szolgálat a vizsgálat megkezdésekor 1 fő szakmai vezetővel, valamint 2 főállású és 1 félállású családgondozó és 1 szociális asszisztens foglalkoztatásával működött. A gyermeklétszám alapján a szakmai egység létszáma megfelel az NM rendelet 1. sz. mellékletében előírtaknak, az ellátotti létszám alapján azonban nem elegendő, valamint két családgondozó szakképzettsége nem megfelelő. Nem felel meg a jogszabályi előírásoknak az sem, hogy a szociális asszisztens családgondozói feladatokat is ellát.
A pszichológiai tanácsadást a Nevelési Tanácsadó szakmai egységéből két pszichológus heti 10-10 órában látja el, a jogi tanácsadás heti 4 órában biztosított.
A családgondozók számára a szupervíziót a szakmai vezető tartja.

Tárgyi feltételek
A gyermekjóléti szolgáltatás a település központjában kapott helyet, egy felújított, újonnan berendezett épületben. Az akadálymentesítés megoldott. A szakmai egységek megközelítése egy információs pulttal ellátott váróhelyiségen keresztül történik. A tárgyi feltételek alapvetően megfelelnek a jogszabályi előírásoknak, a többcélú intézményben azonban a gyermekjóléti szolgálat által használható helyiségek száma kevés. A három családgondozó egy irodában kapott elhelyezést, így az ügyfeleket csak úgy tudják fogadni, ha addig a többi családgondozó kimegy a szobából. Mivel kimondottan az ügyfelekkel való találkozás lebonyolítására alkalmas „interjúszoba” nincs, a családgondozók alkalmanként vagy a tanácskozóban, vagy a nevelési tanácsadó szobájában, esetleg a hajléktalanok ellátására berendezett helyiségbe tudnak nyugodt körülmények között beszélni a gondozottakkal.
Az iroda tárgyi felszereltsége jó, minden infrastruktúra a családgondozók rendelkezésére áll. A családgondozók hivatali mobiltelefonnal rendelkeznek, ami folyamatos kapcsolattartást biztosít számukra a szakmai vezetővel akkor is, amikor az irodától távol végeznek családgondozói feladatokat.
Saját gépkocsi használata esetén az intézmény a benzinköltséget téríti.

Szakmai tevékenység
A gondozottak száma: Üllőn 99 (ebből alapellátott 72, védelembe vett 18, szakellátásban lévő 8 gyermek, utógondozott 1 fő), Bényén 20 (ebből alapellátott 14, védelembe vett 6 gyermek), Káván 12 (valamennyi alapellátott), Vasadon 20 (ebből alapellátott 16, védelembe vett 3 gyermek, utógondozott 1 fő).
Az intézmény rendelkezik szakmai programmal, amely néhány helyen hiányos, a Gyvt. 39. §-ában foglalt feladatokat nem tartalmazza, szükséges a jelzőrendszer működésnek újraszabályozása is. Az intézmény ugyan naponta 8-20 óráig nyitva tart, de nem biztosított a gyermekjóléti szolgáltatás folyamatos, közvetlen elérhetősége. Tekintettel arra, hogy a folyamatos ügyeletet az intézmény valamennyi munkatársa biztosítja, a működés nem teszi lehetővé a gyermekjóléti szolgáltatás kiszámítható és elérhető működését.
A gyermekjóléti szolgáltató nem tesz eleget a Gyvt. 33. §-a által előírt tájékoztatási kötelezettségének, továbbá a családgondozók a gondozási tevékenység során nem kötnek együttműködési megállapodást a család tagjaival. A gondozási tevékenység nem tervszerűen történik, a gondozás dokumentumaiból nem állapítható meg pontosan, hogy a családgondozó milyen rendszerességgel tartja a kapcsolatot a családdal, gyermekkel. A gondozási tervek nem alkalmasak az eredményes gondozási folyamat céljának, eszközeinek, elvárásainak meghatározására.
A jelzőrendszer kiépülése megtörtént, működtetése azonban nem felel meg a jogszabályi előírásoknak, a vizsgált dokumentumokból sok esetben hiányzik a jelzőlap. A jelzőrendszer működését a gyermekjóléti szolgáltatás a havonként az utolsó csütörtökön megrendezésre kerülő szakmaközi tanácskozásokon keresztül szervezi, ahol az iskolák, nevelési tanácsadó, védőnők, gyámhatóság, gyámhivatal, bölcsőde, óvoda és a gyermekorvosok vesznek részt rendszeresen. A tanácskozásokról feljegyzés készül. A Gyvt. 17. §-ban meghatározott minden intézményt szükséges bevonni a településen folyó gyermekvédelmi megelőző munkába. A jelzőrendszeri tanácskozásokon gyakorta egyedi esetek is szóba kerülnek, így azok átveszik, ellátják az esetkonferencia szerepét. A jelzőrendszer egészének szervezett szakmai rendezvényen egyedi eset tárgyalására adatvédelmi okokból nem kerülhet sor. Az ellátott településeken szakmaközi megbeszélések nincsenek.
A szakmai vezető hetente egyszer munkamegbeszélését tart, ekkor történik az ügyiratok, esetek kiosztása, határidők megállapítása, itt kapnak tájékoztatatást a családgondozókat az esetleges feladatokról. A megbeszélésen jelen van valamennyi szakember, lehetőség nyílik egyes esetek megbeszélésére, az esetkezelést érintő szakmai információk cseréjére.
Szabadidős tevékenységet a gyermekjóléti szolgáltat egyáltalán nem szervez, s részt sem vesz ilyen programokon, így e tekintetben sem tesz eleget jogszabályi kötelezettségének. Az Üllőn elérhető szabadidős tevékenységekről ugyan naprakész nyilvántartást vezetnek, és a családgondozók ezeket a programokat ajánlják is az ügyfeleknek, a társult települések szabadidős programjait azonban nem tartják nyilván, illetve semmilyen módon nem vesznek részt a települések ilyen jellegű tevékenységében.
A védelembe vételi eljárás lefolytatása sem felel meg több esetben a jogszabályi előírásoknak: a családgondozó nem hívott össze ún. esetkonferenciát, amely célja az lenne, hogy egy utolsó lehetőséget biztosítson a családnak a hatósági intézkedés előtt. A védelembe vétel megszüntetése után pedig az esetet a családgondozók nem követik. A szakellátásban nevelkedő gyermekek visszahelyezése érdekére irányuló családgondozói, illetve utógondozói feladatokat az intézmény nem végez.
A szolgálat tevékenységéről és elérhetőségéről rendszeresen tájékoztatja a települések lakosságát a helyi újságban, körzeti TV-ben, szórólapokon.
A gyermeki jogokról a szolgálat tájékoztató füzetéből értesülnek a gyermekek.
A „Gyermekeink védelmében” elnevezésű adatlapot a családgondozók használják, azok tartalma azonban számos esetben hiányos: hiányoznak a törzslapok egyes adatai, illetve a gondozási tevékenység pontos dokumentálása.

Átmeneti gondozás
A gyermekjóléti szolgálat egy önálló helyettes szülőt foglakoztat.

Összegzés
Megállapítottam, hogy a gyermekjóléti szolgálat személyi feltételei nem felelnek meg a jogszabályi előírásoknak, ezért a személyi feltételek hiányosságai a szakmai tevékenység minőségromlásához vezettek. A szakmai munka hiányosságai pedig veszélyeztetik a gyermekjóléti alapellátás céljának megvalósulását. A tárgyi feltételek alapvetően megfelelnek a jogszabályi rendelkezéseknek, azonban a gyermekjóléti szolgáltatás szakmai színvonalának emelése érdekében indokolt lehet a rendelkezésére álló helyiségek számát (iroda, interjúszoba) növelni. 
A szakmaközi megbeszéléseken a konkrét esetek, gondozási folyamatok megvitatása, ezáltal a gondozottak személyes adatainak jogosulatlan személyek számára történő kiszolgáltatása magában hordozza az érintettek személyes adatainak védelméhez fűződő alkotmányos joga sérelmének veszélyét.
A személyi és szakmai feltételek, illetve hiányosságok visszásságot okoznak az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében deklarált, a gyermekeket az állam és a társadalom részéről megillető, kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggésben.

Intézkedéseim

Az Obtv. 20. § (1) bekezdésben foglaltak alapján felkérem:
– Üllő és Környéke Egyes Szociális, Gyermekjóléti és Pedagógiai Szakszolgálati Feladat Ellátására Létrehozott Mikrotérségi Intézményi Társulás elnökét, hogy, a gyermekjóléti szolgálat személyi feltételeinek biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdésben foglaltak alapján kezdeményezem:
– a gyermekjóléti szolgáltatást ellátó, Ülló Város Humán Szolgáltató Központ, Nevelési Tanácsadó és Központi Rendelő vezetőjénél, hogy a feltárt – alapvető jogok sérelmét okozó – szakmai hiányosságok kiküszöbölése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket. 

D) Esély Szociális Szolgálat Gyermekjóléti Szolgálata
(2320 Örkény Fő u. 20.)
A vizsgálat időpontja: 2008. február 25.

Az intézmény fenntartója: Esély Szociális Szolgáltató Fenntartó Társulás
Működési engedélye: határozott idejű (2010. január 31.)
Ellátott települések: Örkény (4891 fő, 1155 gyermek), Hernád (4074 fő, 976 gyermek), Pusztavacs (1441 fő, 264 gyermek), Tatárszentgyörgy (1935 fő, 499 gyermek), Táborfalva (3537 fő, 846 gyermek), összesen: 15878 fő, 3740 gyermek.

Személyi feltételek
Az intézmény vezetője, valamint a gyermekjóléti szolgálat szakmai vezetője felsőfokú képesítéssel rendelkezik. Örkény Városában – a gyermek létszámnak megfelelően a két főállású családgondozó látja el a feladatokat, szakirányú végzettséggel nem rendelkeznek, de munkaszerződésében feltételként szerepel a képesítési előírás megszerzése. Táborfalván egy fő középiskolai végzettségű – családgondozói státuszba besorolt munkatárs heti 20-20 órában látja el mind a gyermekjóléti, mind a családsegítő szolgáltatást. Hernádon ugyancsak 1 főállású szakképzett családgondozó – osztott munkaidőben a gyermekjóléti és családsegítő feladatait végzi, egyben az intézményvezető helyettese, valamint mindkét szakmai egység szakmai vezetője. A szakmai rendelet irányszámai alapján a gyermekjóléti szolgálat feladatainak ellátására Hernádon és Táborfalván, 1-1 főállású, szakképzett családgondozó alkalmazása szükséges. Pusztavacson, heti 10 órában felsőfokú végzettségű óvónő látja el a szolgáltatási feladatokat, Tatárszentgyörgyön szociálpedagógiai végzettségű családgondozó dolgozik heti 20 órában.
A Társulás nem alkalmaz segítő szakembereket. Örkényen a jogi segítséget az önkormányzat jogsegélyszolgálata nyújt az ügyfeleknek, fejlesztőpedagógus nincs, szükség esetén pszichológiai segítséget Dabas Város Szakorvosi rendelőjében dolgozó pszichológus nyújt, az utazás költségeit az önkormányzat megtéríti. Előre tervezhető szabadságolás, hiányzás idején az adott település családgondozója az intézményben kifüggeszti távolmaradása okát, előre várható idejét a szakmai vezető/intézményvezető elérhetőségét. Három napnál hosszabb idejű távollét esetén a szakmai vezető jelöli ki a helyettesítő munkatársat.
Munkaköri leírással a családgondozók rendelkeznek, a dokumentumok személyi része, valamint a családgondozók munkavégzésének pontos helye, szervezeti egység megnevezése hiányzik.
A munkatársaknak ez idáig nem volt lehetőségük szupervízión való részvételre.

Tárgyi feltételek
Örkényben a szolgálat a település szélén, a felújított Művelődési Központban található, ahol az akadálymentesítés megtörtént. A szolgálatot önálló felkeresni kívánó gyermekek szempontjából veszélyforrást jelent, hogy megközelítéshez át kell menni az igen forgalmas országúton. Az épület belső felújítás részben megtörtént (tisztasági festés). A gyermekjóléti és a családsegítő szolgákat munkatársai heten dolgoznak egy szobában Elhelyezésük még akkor sem megfelelő, ha egy időben – terepmunkájuk miatt – ketten, hárman osztoznak egy időben a szobán. A két szolgálat egy fővonalas telefonvonallal rendelkezik, a hét munkatárs részére egy számítógép áll rendelkezésre. A „Gyermekeink védelmében” nyilvántartási rendszer új adatlapjainak vezetését számítógépen kell végezni, az adatokat gépen kell tárolni, tehát alapvető munkaeszköznek tekinthető a számítógép.
A munkatársaknak van teakonyhájuk, mosdóhelyiségük, az ügyfeleknek külön WC-jük. Az épület alagsorában játékokkal felszerelve, a szabadidős programok szervezésére kialakítottak egy klubszobát. Az interjúszoba felszerelése sivár, 16 óra után öltözőnek használják. A folyosón várakozhatnak a kliensek, ide faliújságot kifüggeszteni, szórólapot elhelyezni – mivel ez már nem a szolgálat területe – nem lehet.
A területi irodák felszereltsége jónak mondható, külön iroda, váró mindenhol a szolgáltatás rendelkezésére áll. Számítógép, nyomtató az irodákban biztosított, és a polgármesteri hivatalok infrastruktúráját is használhatják a családgondozók. Táborfalván a helyszíni vizsgálat idején költözött új helyre a szolgáltatás. Internet Pusztavacson és Táborfalván nem biztosított.
A családgondozók saját gépkocsit használnak a terepmunkához, melynek költségét az intézmény téríti.

Szakmai tevékenység
A gondozottak száma: Örkényben 99 (ebből alapellátott 38, védelembe vett 20, szakellátásban lévő 41 gyermek), Hernádon 45 (valamennyi alapellátott), Pusztavacson 31 (ebből alapellátott 29, védelembe vett 1, szakellátásban lévő 1 gyermek), Tatárszentgyörgyön 60 (ebből alapellátott 59, szakellátásban lévő 1 gyermek), Táborfalván 269 (ebből alapellátott 231, védelembe vett 27, szakellátásban lévő 11 gyermek).
Az intézmény szakmai programja nem nevesíti a Gyvt. 40. §-ában felsorolt kötelező feladatok közül többet, például a gyermek problémájának meghallgatását, megoldásukra az intézkedések megtételét, a védelembe vétel során a nevelési-gondozási terv készítését, az oktatási intézmények gyermekvédelmi munkájának segítését. A szakmai programban megfogalmazott működési alapelvek összhangban vannak a gyermekvédelem és a szociális munka szakmai etikai elvárásaival. A családsegítő és a gyermekjóléti szolgálat ügyfélfogadási rendje összemosódik, ennek következtében a segítséget kérők számára problémát okozhat, hogy milyen minőségében találkoznak a segítő szakemberrel.
A szakmaközi megbeszéléseket évente hat alkalommal megtartják, a tanácskozások alkalmával egyedi eseteket is megbeszélnek, amire adatvédelmi szempontból nem kerülhetne sor. Éves jelzőrendszeri tanácskozási kötelezettségének a szolgálat eleget tesz.
A jelzőrendszer tagjai közül a jelzések általában írásban érkeznek, de a szakmaközi megbeszélésen ritkán vesznek részt. A munkatársak tájékoztatása szerint Táborfalván a gyermekorvos, a védőnő a rendőrség kivonja magát a jelzési kötelezettség alól, Örkényben az iskola és a szolgálat között korábban egyáltalán nem működött megfelelően a jelzőrendszer. A Gyvt. 17. §-ában meghatározott jelzőrendszeri tagok teljes körű bevonása, együttműködése nélkül a gyermekjóléti szolgálat nem tudja a feladatát ellátni. A szolgálat együttműködése a gyámhatósággal és gyámhivatallal jónak mondható. A szakellátásban nevelkedő gyermekek családgondozását, utógondozói feladatokat nem végeznek a családgondozók.
Az alapellátásban való gondozást a családgondozók nem gondozási-nevelési terv alapján végzik. Tekintettel arra, hogy a gondozási-nevelési tervből nyomon követhető a család, a gyermek problémája, az annak megszüntetése érdekében kitűzött feladatok, azok elérésére szolgáló eszközök és határidők, a terv elkészítése nem mellőzhető.
A szakmai irányítás a havonta megrendezésre kerülő munkamegbeszélésen történik.
A szolgálat a Vöröskereszttel együttműködve – több szabadidős programot szervez. 2007-ben elindították a Misi Mókus klubot, a nyári szünetben a 8-13 éves korosztály – étkeztetéssel egybekötött – napközbeni hasznos, játékos elfoglaltságát biztosították. Hetente tartanak klubnapot, lehetőség van pingpongozásra is. 2008-ban már intézményi szinten szervezik a programokat, így szélesebb kínálattal tudnak megjelenni az ellátott településeken.
A Vöröskereszt segítségével a külföldi adományok szétosztásáról is gondoskodnak.
A gyermekjóléti szolgáltatásokról a lakosság a szórólapokon, a helyi sajtón, televízión keresztül, illetve az oktatási-nevelési intézményekben elhelyezett szórólapokról szerez tudomást.
A gyermekek jogaikról a szolgálat tevékenységéről készült tájékoztatóból, koruktól, érettségüktől függően a családgondozótól, illetve az iskolák gyermekvédelmi felelőseinek bevonásával az osztályfőnöki órákon értesülnek.
Az iratkezelés és a szakmai dokumentáció hiányos. Az iktatás intézményi szinten történik, de az ellátott települések helyi iratai a településekre érkeznek, azokat a szolgálatnál bontják, így az iratforgalom nem áttekinthető, nem illeszkedik a közös iktatásba.
A családgondozás és a gyermekjóléti szolgáltatás feladatainak összemosása gyakran az iratgyűjtő dossziékon is nyomon követhető, ott ugyanis nem a gyermek, hanem valamelyik szülő neve és címe jelenik meg. A gyermekek szakmai dokumentációjának fedőlapján – adatvédelmi szempontból – a gyermek nevén kívül nem szerepelhet semmilyen adat.

Átmeneti gondozás
Az ellátási területen nincs helyettes szülő és az átmeneti gondozás egyik formája sem érhető el. A gyermekjóléti szolgálat próbálkozott helyettes szülők alkalmazásával, arra érdeklődés és a feladat ellátására alkalmas személy hiányában nem került sor.

Összegzés
Összességében megállapítottam, hogy a társulásban biztosított gyermekjóléti szolgáltatás személyi feltételei nem felelnek meg az NM rendeletben foglaltaknak. Örkény Városában a munkavégzés alapvető tárgyi feltételei hiányoznak, a családgondozók az átlagosnál rosszabb körülmények között dolgoznak. 
A szakmai program, továbbá a szakmai tevékenység vizsgálata, és dokumentáció vezetés során feltárt hiányosságok, végül az átmeneti gondozás teljes hiánya veszélyeztetik a gyermekjóléti alapellátás feladatainak teljesítést, ezáltal visszásságot okoznak az Alkotmány 67. § (1) bekezdésen deklarált a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggésben.
A különböző szakmai egységekben dolgozók közös – csak saját hozzáférést biztosító, jelszóval nem védett – számítógép használata, a szakmaközi megbeszéléseken konkrét esetek megbeszélése, ezáltal a gondozottak személyes adatainak jogosulatlan személyek számára történő kiszolgáltatása magában hordozza az érintettek személyes adatainak védelméhez fűződő alkotmányos joga sérelmének veszélyét.
Álláspontom szerint a segítő szakmában dolgozók számára kiégésük megelőzése, mentális egészségük fenntartása érdekében rendkívül fontos a szupervízió biztosítása, annak elmaradása a területen dolgozó szakemberek, továbbá az ellátást igénybe vevők lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő.

Intézkedéseim

Az Obtv. 21. § (1) bekezdésben foglaltak alapján kezdeményezem:
– Az Esély Szociális Szolgáltató Fenntartó Társulás elnökénél, hogy a gyermekjóléti szolgálat személyi és tárgyi feltételeinek biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, fontolja a szupervízió biztosításának lehetőségét. 
Az Obtv. 21. § (1) bekezdésben foglaltak alapján kezdeményezem:
– Az Esély Szociális Szolgálat vezetőjénél, hogy a feltárt – alapvető jogok sérelmét okozó – szakmai, továbbá adatkezelési hiányosságok kiküszöbölése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.

D) Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat (Szentendre)
(2000 Szentendre, Szentlászlói út 89.)
A vizsgálat időpontja: 2008. március 12.

Az intézmény fenntartója: Dunakanyari és Pilisi Önkormányzatok Többcélú Kistérségi Társulása
Működési engedély: határozatlan idejű
Ellátási terület: Szentendre (24705 fő, 5258 gyermek), Leányfalu (3033 fő, 578 gyermek), Tahitótfalu (5138 fő, 1038 gyermek), Dunabogdány (3051 fő, 557gyermek) Kisoroszi (848 fő, 154 gyermek) Szigetmonostor (2113 fő, 417 gyermek) Pócsmegyer (1056 fő, 265 gyermek), Pilisszentlászló (1036 fő, 226 gyermek), összesen: 41420 fő, 8513 gyermek.

Személyi feltételek
A gyermekjóléti szolgáltatást a szakmai vezetővel együtt öt főállású családgondozó látja el. A szakmai vezető szociális szakvizsgával rendelkező szociálpedagógus, a családgondozók végzettsége megfelel az NM. rendelet előírásainak. Az ellátott településeken a szolgáltatást úgy biztosítják, hogy heti egy napon a településen tartózkodik a családgondozó, ekkor tart ügyeletet és terepmunkát is végez. A szakmai rendelet mellékletében foglalt irányszámok alapján egyes ellátott településeken szükséges lenne teljes főállású családgondozó alkalmazására (Tahitótfalu, Dunabogdány), a többi településen is indokolt fél állásban alkalmazni a családgondozókat. Tekintettel arra, hogy jelenleg valamennyi munkatárs végez családgondozási tevékenységet Szentendrén, valamint egy vagy két településen a napi munka megszervezése komoly feladat. Az ellátott gyermekek számát vizsgálva is érezhető a családgondozói leterheltség. Egy új családgondozói státusz betöltése a helyszíni vizsgálat idején folyamatban volt.
A családsegítő és gyermekjóléti szolgáltatás két pszichológust alkalmaz heti 20-20 órában. A két szakember szaktudása, irányultsága alapján látja el munkáját, így a felmerülő problématípus szerint tudják kezelni az egyes esteket. A pszichológusok 2007 szeptembere óta heti 4 órában, egymást felváltva Tahitótfalu, Pócsmegyer, Kisoroszi és Szigetmonostor községekben is ellátják a feladatot, ezzel a szolgáltatást a kliensekhez közelebb vitték. Munkájuk során nem csak konkrét esetkezeléssel foglakoznak, hanem preventív munkát is végeznek, például kisóvódásoknak alkalmazkodási, beilleszkedési programot indítottak.
Jogi tanácsadót az intézmény nem foglakoztat, klienseiket az önkormányzat jogászához irányítják, ahol ingyenes jogi tanácsot kaphatnak (az NM rendelet irányszámai alapján heti 10 órában kellene foglalkoztatni). A fejlesztőpedagógus heti húsz órában dolgozik, 10 órát közvetlenül a gyermekekkel foglakozik. Családgondozói asszisztens a gyermekjóléti szolgálatnál nincs, egy adminisztrátor segíti a családsegítő és gyermekjóléti szolgálat munkáját.
A szupervíziót havonta egyszer egy klinikai gyermekpszichológus szakvizsgával rendelkező pszichológus tartja, aki krízishelyzetekben és egyéb esetekben is segíti a munkatársakat.

Tárgyi feltételek
Az intézmény a városközponttól távol, egy volt plébánia épületben került kialakításra. A központtól gyalogosan kb. 20 perc alatt érhető el. A kliensek számára nehéz megközelíthetőség sok esetben akadálya a szolgálat felkeresésének. A periférikus helyzet miatt nehezebbé válik a közösségi, szabadidős programok szervezése. Az intézményben egy közösségi helyiség van, amit interjúszobának is használnak. A fejlesztőpedagógus az intézményvezetővel osztozik egy szobán, ha fejlesztő foglakozás van, az intézményvezető a közösségi helyiségben végzi a munkáját. A családgondozók két szobában dolgoznak, mindössze két számítógépük van, amihez egy nyomtató tartozik. Két vezetékes telefon, fax, internet hozzáférés van. Az intézmény pályázati pénzből vásárol technikai eszközöket (pl. laptopot, videó készüléket, fényképezőgépet), de elengedhetetlenül szükséges lenne két további számítógép vásárlása. Az iratokat zárható szekrényben tárolják. A pszichológusok szobáját ugyancsak használják a kliensek fogadására. Az irodák burkolata elhasználódott, ez évben tervezik cseréjét. A munkatársak rendelkezésére áll konyha és mosdóhelyiség, a kliensek részére WC. A pincehelyiség jelenleg kihasználatlan, rossz állapotú, fűtetlen.
Az épületet nagy kert veszi körül, amely tereprendezés hiányában kihasználatlan. Az intézménynek anyagi lehetősége a kerti játékok megvételére lenne, de a tereprendezés költségeit nem tudják fedezni. Az intézmény saját gépkocsival rendelkezik, ami lehetővé teszi a szolgáltatások mobilitását, a helyszínen történő biztosítását, krízishelyzetben azonnali intézkedést. Az épület nem akadálymentesített. Az intézmény bejáratán nevét, nyitvatartási idejét feltüntették. Az ellátott településeken az infrastruktúrát a polgármesteri hivatalok megfelelő szinten biztosítják.

Szakmai tevékenység
A gondozottak száma Szentendrén 66 (ebből alapellátott 35, védelembe vett 5, szakellátásban lévő 26 gyermek), Leányfalun 16 (ebből alapellátott 12, utógondozott 1 szakellátásban lévő 3 gyermek), Tahitótfalun 38 (ebből alapellátott 30, védelembe vett 4, szakellátásban lévő 4 gyermek), Dunabogdányban 8 (valamennyi alapellátott), Kisorosziban 4 (valamennyi alapellátott), Szigetmonostorban 14 (ebből alapellátott 8, védelembe vett 2, szakellátásban lévő 3 gyermek, utógondozott 1 fő) Pócsmegyeren 4 (ebből alapellátott 3 gyermek utógondozott 1 fő) Pilisszentlászlón 2 (valamennyi alapellátott).
Az intézmény szakmai programja megfelel a hatályos jogszabályi és szakmai előírásoknak a működés elvei összhangban vannak a gyermekvédelem és szociális munka szakmai és etika elvárásaival. Hiányossága azonban, hogy a rendőrséget a jelzőrendszeri tagok között – bár az ténylegesen megvalósul – nem nevesíti, továbbá az ellátott települések közül csak Szentendre kerül részletes bemutatásra. A helyettesítés rendjére vonatkozóan a szakmai program nem tartalmaz információkat, továbbá együttesen tartalmazza gyermekjóléti és a családsegítő szolgálat feladatait, ami – tekintettel az eltérő feladatokra és jogi szabályozása – aggályos.
A gyermekjóléti szolgálatnál az esetek elosztása a szentendrei ügyekben a családgondozók leterheltsége alapján történik, a szolgálatvezető feladata.
A szentendrei székhelyen az intézmény nyitvatartási idejében mindig biztosított családgondozó jelenléte. A településeken egy-egy nap tartanak fogadóórát a családgondozók, de szükség esetén bármikor elérhetők, és krízishelyzetben mobilizálhatók.
A szolgálat 1998 decembere óta működik, így tevékenységét Szentendrén és az ellátott településen is ismerik. A szakmai vezető elsődlegesnek a személyes kapcsolatot, a tényleges segítségnyújtást tartja. Az óvodákban, iskolákban a családgondozók megjelennek, a hirdetőtáblákon a szolgáltatás elérhetőségéről, tevékenységétől tájékoztatást adnak. A helyi médiumokban hirdetéseket adnak fel, szakmai cikket jelentetnek meg, előadásokat tartanak. Tervezik, hogy az ellátott települések honlapjain is tájékoztatást adnak tevékenységükről.
A jelzőrendszeri tagok írásbeli jelzési kötelezettségüknek az NM. 14. §-ában foglaltaknak megfelelően eleget tesznek, a szolgáltató írásban visszajelezést küld a megtett intézkedésekről. A kisebb, 1000-2000 lakosú településeken az együttműködés általában a pedagógusokkal, az egészségügyi szolgáltatókkal, a rendőrséggel jó. Vannak községek, ahol a lakosságot is sikerül a jelzőrendszerbe és a segítő munkába is bevonni. A szakmai vezető elmondta, hogy van olyan gyermekorvos, akivel nagyon szoros az együttműködés, de akad, aki teljesen kivonja magát a jelzési kötelezettségből, a háziorvosok jelzési kötelezettség teljesítéséről jobb a tapasztalatuk. A szolgálat az orvosokkal közös megbeszélést kezdeményezett, amelyen tájékoztatást szerettek volna adni a jelzőrendszer működéséről, a törvényi kötelezettségről, de erre lehetőséget nem kaptak. A szakemberek aggályosnak tartják, hogy a pedagógusok már a gyermek néhány órás mulasztását, a felszerelés néhányszori otthon felejtését is jelzik, a valós veszélyeztető tényezőket azonban nem mindig tárják fel.
Az éves tanácskozást, és minimum hat alkalommal a szakmaközi megbeszélést megtartják. A konkrét eseteket az ellátott településen esetkonferencián beszélik meg. A védelembe vételi javaslatok megtétele a Gyer. vonatkozó előírása alapján történik, a felülvizsgálatokat évente elvégzik. A szakellátásban elhelyezetett gyermekek esetében a szolgálat kapcsolatot tart a Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálattal, az elhelyezési értekezleteken részt vesznek, az elhelyezett gyermekeket gondozási helyükön meglátogatják.
A gyámhatóságokkal, gyámhivatalokkal való együttműködés megvalósul, a szolgálat által javasoltakat a hatóságok többnyire elfogadják, döntéseiket annak megfelelően hozzák meg. A családgondozók szociális szakemberek, feladatuk elsősorban a prevenció, a család megsegítése, ami olykor ellentmondásba kerül a bürokratikus szemlélettel. 2006-2007-ben a pedagógusoknak autogén programot szerveztek. A rendőrség 2008-ban két előadást tartott a szolgálatnál a bűnmegelőzési program keretében.
Az ellátási területen a bántalmazott gyermekek száma 2007-ben 37 volt bántalmazás (lelki: 30, fizikai: 5, szexuális: 2) volt. A problémakezelés elősegítésére, annak megoldása érdekében a szolgálat a jelzőrendszeri tagokkal kerekasztal megbeszélést tartott.
A gyermekjóléti szolgálat prevenciós tevékenységként folyamatosan szervez szabadidős programokat, 2003. óta ezeket a családgondozók egy külön füzetben rögzítik. A prevenciós programokba a pszichológusok és a fejlesztőpedagógus is bekapcsolódik.
A nyári szünet idején a szentendrei intézményben lehetőség van szabadtéri játékokra. Az utóbbi években a nyaranként kéthetente az ellátott településeken – négy családgondozó segítségével – mobil játszóházat tartanak, mely a lakosság körében kedvelt, egyre nagyobb igény mutatkozik rá. Az ellátott települések a szolgálatot kérik arra, hogy a falunapokon, egyéb helyi rendezvényeiken jelenjenek meg. A szabadidős programokba Szentendrei Marcipánmúzeum is bekapcsolódik.
A gyermeki jogokról írásban nem adnak tájékoztatást, a családgondozók azt szóban a gyermek életkorától és a problématípustól függően teszik meg. Az épületben a gyermekjogi képviselő elérhetőségét kifüggesztették, a faliújságon található egy gyermeki jogokról készül rajzos tájékoztató. A családgondozók néhány évvel ezelőtt kísérletet tettek arra, hogy a gyermeki jogokról egy, a gyermek életkorához igazodó, rajzos, vagy írásos, az ellenőrzőben tartható tájékoztatót adjanak, az iskolák ettől azonban elzárkóztak. A szakemberek ennek okát abban látják, hogy a pedagógusok a gyermekek magatartási problémáival szemben „eszköztelennek” érzik magukat, félek a „jogtudatos” gyermekektől. Szakmai dokumentáció, adatkezelés, iratkezelés alapvetően megfelel a hatályos jogi szabályozásnak.

Átmeneti gondozás
A 24000 lakosú Szentendre – bár az a Gyvt. 94. (3) bekezdés b) pontja alapján kötelezettsége – gyermekek átmeneti otthonát nem működtet, a gyermekjóléti szolgálat helyettes szülői hálózat szervezéséről nem gondoskodott, önálló helyettes szülőt nem foglakoztat, az ellátott településeken az átmeneti gondozás egyik formája sem érhető el.

Összegzés
Megállapítottam, hogy a gyermekjóléti szolgálat nagy leterheltsége ellenére munkáját magas színvonalon végzi. Azonban az észlelő- és jelzőrendszer hatékonyabb működése érdekében az orvosoknak felajánlott együttműködésre a megszólítottak nem tartottak igényt. Az ellátott településeken a szabadidős programok, a pszichológiai tanácsadás megszervezése, biztosítása követendő példa. A két – egymást kiegészítő – pszichológus foglakoztatása az ellátás színvonalának emelését szolgálja.
Megállapítottam, hogy a szakmai feltételek teljesítése érdekében szükséges egy családgondozó, továbbá családgondozó asszisztens és jogi tanácsadó alkalmazása. A tárgyi feltételek a feladat ellátására csak minimálisan alkalmasak, az infrastruktúra hiányos. A jelzőrendszert ugyan a hatályos jogszabályok alapján működteti a szolgáltató, az egyes jelzőrendszeri tagok együttműködési készségének hiányában azonban – a gyermekek veszélyeztetettsége megelőzése érdekében – a szolgálat tevékenysége maradéktalanul nem teljesíthető.
Mindez az Alkotmány 67. § (1) bekezdésben deklarált, a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető gondoskodáshoz való joga sérelmének közvetlen veszélyét keletkezteti. Megállapítottam azt is, hogy az átmeneti gondozás hiánya ugyanezen alapvető joggal összefüggő sérelmet okoz.

Intézkedéseim

Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem
– a Dunakanyari és Pilisi Önkormányzatok Többcélú Kistérségi Társulása elnökét a gyermekjóléti szolgálat személyi és tárgyi feltételeinek biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
– Szentendre Város Önkormányzatának képviselő-testületét, hogy a Gyvt. 94. § (3) bekezdésében foglalt kötelezettségének eleget téve gondoskodjon a gyermekek átmeneti otthona működtetéséről.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján 
– a Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat vezetőjénél kezdeményezem, hogy a helyettes szülői hálózat szervezése, illetőleg önálló helyettes szülő alkalmazása érdekében tegyen lépéseket. 
– a Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat vezetőjét felkérem, hogy a szakmai program hatályos jogszabályoknak megfelelő átdolgozásáról gondoskodjon.

F) Support Humán Segítő és Szolgáltató Alapítvány Gyermekjóléti Szolgálat
(2144 Kerepes Szabadság u. 84.)
A vizsgálat időpontja: 2008. április 9.

Az intézmény fenntartója: Support Humán Segítő és Szolgáltató Alapítvány
Működési engedély: határozatlan idejű Kerepes Város Önkormányzatával 2008. június 31-ég kötött ellátási szerződést.
Ellátási terület: Kerepes (9779 fő, 2120 gyermek), Mogyoród (5765 fő, 1288 gyermek), összesen: 15544 fő, 3408 gyermek.

Személyi feltételek
Az Alapítvány Kerepes és Mogyoród Községekkel kötött ellátási szerződések alapján látja el a gyermekjóléti szolgáltatást. Az Alapítvány keretében – a szakmailag önálló gyermekjóléti szolgálat mellett – Családsegítő, Házi Segítségnyújtó, Közösségi Pszichiátriai Szolgálat, továbbá Családok Átmeneti otthona is működik.
A népművelő-pedagógus, szociális szakvizsgával rendelkező szakmai vezetővel együtt három – Mogyoródon egy, Kerepesen két – családgondozó látja el a feladatot. A családgondozók szociális végzettségű szakemberek. Az NM rendeletben foglaltak alapján a feladat ellátásához még egy családgondozó alkalmazása szükséges. Az Alapítvány heti öt órában jogászt foglalkoztat, aki a gyermekjóléti szolgálat kliensei részére is segítséget nyújt. Pszichológus a 2007. december 31-ével megszüntetett nevelési tanácsadóban volt. A szakemberek a gyermekorvossal tudnak konzultálni a gyermekeket érintő problémákról, szükség esetén pszichiáter Gödöllőn érhető el. Szupervízióra anyagi erőforrások hiányában nincs lehetőség.

Tárgyi feltételek
Az intézmény a HÉV és buszmegálló közelében jól megközelíthető helyen található. Az Alapítvány 2007 decemberében költözött a kétszintes, új épületbe. Az épület bejáratánál jól látható az intézmény neve, a szolgáltatások, az ügyfélfogadás rendje. A földszinten található az ügyfélfogadó és az információs szolgálat. Az információs szolgálatnál jelentkező klienseket az ügyeletes a problématípusának megfelelő szakemberhez irányítja, illetve tájékoztatást ad részükre. Itt találhatók a szolgáltatásokat ismertető szórólapok is. A földszinten alakították ki a munkatársak által használt konyhát, van mosdóhelyiség, valamint mozgássérült WC. Itt található a két interjúszoba, egy nagyobb helyiség, amely alkalmas a gyermekekkel való foglakozásra, esetkonferenciák, szakmaközi megbeszélések tartására.  Az első emeleten találhatók az irodák, melyek közül két helyiséget használnak a Kerepesen dolgozó családgondozók. Az iratokat zárható szekrényben tárolják, a szakemberek részére a szakkönyvek rendelkezésre állnak. Ezen a szinten is található vizesblokk. A felső szinten kialakított nagyobb helyiség egyelőre kihasználatlan, oda családi napközi, illetve játszóház kialakítását tervezik. Irodahelyiség, vizesblokk és konyha itt is található ezen a szinten. Minden irodahelyiségben van számítógép, telefon, Internet-hozzáférési lehetőség. A munkatársak mindegyike külön e-mail címen elérhető, ami – többek között – megkönnyíti a szakemberek közötti információcserét is. A terepmunka végzéséhez az intézmény gépkocsit, illetve kerékpárt biztosít.
Mogyoródon a Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat a polgármesteri hivatalhoz tartózó épületben működik. A két szolgáltatás közös – megfelelően felszerelt – az iroda helyiséggel és a mellékhelyiségekkel rendelkezik. 

Szakmai tevékenység
A gondozottak száma: Kerepesen 67 (ebből alapellátott 29, védelembe vett 20, szakellátásban lévő 17 gyermek, utógondozott 1 fő), Mogyoród 41 (ebből alapellátott 33, védelembe vett 5 gyermek, utógondozott 3 fő).
A szakmai program alapvetően megfelel a hatályos jogszabályoknak, a szakmai és etikai szabályoknak, egyes területeken azonban hiányos. Nem tartalmazza a helyettes szülő foglakoztatását, a gyermek panasza meghallgatása után teendő intézkedéseket, a várandós anya tájékoztatását a születendő gyermek inkubátorba helyezésének, illetve örökbeadásának lehetőségéről. Az alapellátásban való gondozáskor a családgondozónak az NM rendelet 16. §-a alapján,a megfelelő adatlap kitöltésével gondozási tervet kell készítenie. A szakmai program az alapellátásban való gondozásra „cselekvési terv” készítését írja elő.
A szolgálat a gyermekvédelmi jelzőrendszert a hatályos jogszabályok alapján működteti, a jelzőrendszeri tagokkal az éves tanácskozást, a szakmaközi megbeszéléseket a jogszabályban foglaltaknak megfelelően megtartja, a konkrét ügyekben az érintettekkel esetmegbeszélést tart. A jelzőrendszeri tagokkal kapcsolatban a szakmai vezető kiemelte, hogy a rendőrséggel és az orvosokkal az együttműködés jónak mondható. A rendőrség írásban is eleget tesz jelzési kötelezettségének, azonnali intézkedést igénylő esetekben telefonon értesítik egymást. Az orvosok általában telefonon tartják a kapcsolatot a szolgálat munkatársaival. A védőnők írásbeli jelzési kötelezettségüknek ritkán tesznek eleget, előfordult, hogy az abban foglaltakat a védelembe vételi tárgyaláson visszavonták. A pedagógusok jelzése elsősorban a gyermek magatartásával kapcsolatos (iskolai mulasztás, felszerelés hiánya, házirend megszegése), a gyermek valós veszélyeztetettséget azonban többnyire nem jelezik. A szakmai vezető meglátása szerint a pedagógusok a gyermekjóléti szolgálat munkatársaitól a pedagógiai eszközökkel megoldható problémák megoldását várják. Ellentét mutatkozik az önkormányzat, az önkormányzat által fenntartott iskolák és a gyermekjóléti szolgálat között a roma gyermekek oktatásának kérdésében. Az iskolák – magántanulóvá nyilvánítással – „szabadulni”, akarnak a roma gyermekektől, a családgondozók pedig a szociális munka eszköztárával kívánják segíteni a családokat.
A szakemberek megemlítették, hogy a pedagógusok, a védőnők egy része „fenyegeti” a gyermekeket, és a szülőket a gyermekjóléti szolgálat intézményével, tevékenységüket hatóságinak és nem segítőnek tüntetve fel. 
A gyámhivatalok, gyámhatóságok többnyire elfogadják a szolgálat a család alapellátásban való gondozására, a gyermek védelembe vételére, családból való kiemelésére vonatkozó javaslatát. A gyermek veszélyeztetettsége megszüntetése érdekében az alapellátásban való gondozásakor nem készülnek gondozási tervek, anélkül pedig a feladatellátás, felelősök határidők nem nyomon követhetők. 
A védelembe vétel előtt a szolgálat nem mindig hív össze esetkonferenciát, pedig az a védelembe vételi javaslat megalapozottságát alátámaszthatná, sikeres megállapodás esetén annak elkerülését segíthetné. A védelembe vételi javaslat megtétele a Gyer. 84. § előírásai szerint történik. A védelembe vett gyermekekről készült gondozási-nevelési tervek hiányosak, részletesebb kidolgozásra szorulnak. Megtervezett gondozási lépések, feladatok, felelősök, határidők nélkül a gondozási munka nem nyomon követhető, eredményessége is kétséges.
A szakellátásba vett gyermekek esetében a családgondozók kapcsolatot tartanak a területi gyermekvédelmi szakszolgálattal, az elhelyezési értekezleteken részt vesznek, az elhelyezett gyermekeket gondozási helyükön meglátogatják, de a gyermekek családjába való visszahelyezése érdekében családgondozást nem végeznek.
A szolgálat munkatársait – tekintettel arra, hogy 2001. év óta látják el a feladatot Kerepesen – a családok ismerik. Szórólapot készítettek család és gyermekvédelmi programjaik bemutatására. A helyi újságban rendszeresen publikálnak, cikksorozat jelent meg a gyermekbántalmazásról. A gyermekbántalmazással kapcsolatos tapasztalataik szerint a pedagógusok nagyon sok esetben tesznek a gyermekekre sértő, bántó, őket, illetve családjukat megalázó kijelentéseket. A családon beüli bántalmazással összefüggésben elsősorban a gyermeket a szülők válását követő kapcsolattartások miatt érő bántalmazást említették (a különélő szülő gyermekével való kapcsolattartás meghiúsítása, a gyermek másik szülő elleni nevelése, a gyermek hazugságra való nevelése). Fizikai bántalmazás az elmúlt években néhányszor, a gyermek elhanyagolása többször, szexuális bántalmazás egy esetben jutott tudomásukra.
A szolgálat 2004. óta nyári tábort szervez hátrányos helyzetű gyermekek számára. Nyaranként mintegy húsz gyermek nyaralását tudják megoldani, akik között van családban, illetve gyermekvédelmi gondoskodásban élő kiskorú is. A roma gyermekek számára 3 napos Mikulástúrát szerveznek. Új programként a 12-14 éves roma származású lányoknak heti rendszerességgel kézműves foglakozással egybekötött csoport-foglakozást tartanak. A „Mesélő anyukák” program keretében a családgondozók körülbelül ötven roma családot kerestek fel. A kisgyermekes anyák egy-egy rövid mese felolvasásával készültek, a családgondozók segítettek a szöveget értelmezni. A cél az olvasási nehézséggel küzdő szülők ráébresztése a mesélés örömére.
Ruhaadományokat a családsegítő szolgálattal együtt gyűjtenek, ugyancsak közösen vesznek részt az adósságkezelő programban. Gyűjtenek használt bútorokat, azok rászorulókhoz való eljuttatása – szállítóeszköz hiányában – nehézségekbe ütközik. A szolgálat a nyári étkeztetési program lebonyolításához a segítségét felajánlotta, de az önkormányzat nem nyújtott be arra pályázatot.
Az iratkezelés, adatkezelés a hatályos jogszabályoknak megfelel.
A szolgálat a gyermekek jogairól és a gyermekjogi képviselő feladatairól szórólapot készített, ha a gyermek családból való kiemelésére kerül sor a gyermekjogi képviselő tevékenységéről a családgondozó külön is tájékoztatás ad. A szakemberek úgy látják, hogy a jogok ismertetése, érvényesítése inkább a gyermekekkel való foglakozás keretében vezet eredményre. A gyermekek szüleinek sokszor nem a jogaik ismertetésre, hanem azok érvényesítéséhez van szükségük segítségre. Az Alapítvány „Ne hunyjon szemet!” címmel a gyermekbántalmazás megelőzéséhez tájékoztató füzetet készített a szülők, illetőleg a jelzőhálózat részére. Ez utóbbit Pest megye gyermekjóléti szolgálataihoz eljuttatták.

Átmeneti gondozás
Az Alapítvány Erdőkertesen Családok Átmeneti Otthonát tart fenn, de annak igénybevételére az ellátott települések nem kötöttek szerződést. A gyermekjóléti szolgálat nem működtet helyettes szülői hálózatot, önálló helyettes szülőt sem foglakoztat, ennek következtében az ellátott településeken az átmeneti gondozás egyik formája sem elérhető.

Összegzés
Összességében megállapítottam, hogy az alapítvány által fenntartott gyermekjóléti szolgálat tárgyi feltételei, infrastruktúrája az átlagosnál jobb, a családgondozók elhívatott szakemberek, szakképzettségük az NM. rendeletben foglaltaknak megfelel. A szolgálat roma lakosság körében végzett tevékenysége, továbbá a családon belüli erőszak megelőzésére, kezelésére kiadott kiadványai kiemelkedőek. Az ellátott települések gyermeklétszáma alapján még egy családgondozó alkalmazása szükséges. A gyermekek veszélyeztetettsége megszüntetése érdekében az  alapellátásban, illetve védelembe vétel során végzett munka gondozási terv nélkül nem nyomon követhető, eredménye kétséges. A jelzőrendszert ugyan a hatályos jogszabályok alapján működteti a szolgáltató, az egyes jelzőrendszeri tagok együttműködési készségének hiányában azonban a szolgálat gyermekek veszélyeztetettsége megelőzése érdekében kifejtett tevékenysége maradéktalanul nem teljesíthető. Mindez az Alkotmány 67. § (1) bekezdésben deklarált, a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető gondoskodáshoz való joga sérelmének közvetlen veszélyét keletkezteti. Megállapítottam azt is, hogy az átmeneti gondozás hiánya ugyanezen alapvető joggal összefüggő visszásságot okoz.
Álláspontom szerint a segítő szakmában dolgozók számára kiégésük megelőzése, mentális egészségük fenntartása érdekében rendkívül fontos a szupervízió biztosítása, annak elmaradása, a területen dolgozó szakemberek, továbbá az ellátást igénybe vevők lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő.

Intézkedéseim

Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Support Humán Segítő és Szolgáltató Alapítvány elnökét, hogy 
– a gyermekjóléti szolgálat személyi feltételeinek biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, fontolja meg a szupervízió biztosításának lehetőségét. 
Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján az gyermekjóléti szolgálat szakmai vezetőjénél kezdeményezem, hogy
– a helyettes szülői hálózat szervezése, illetőleg önálló helyettes szülő alkalmazása érdekében tegyen lépéseket
– a feltárt – alapvető jogok sérelmének közvetlen veszélyét keletkeztető – hiányosságok kiküszöbölése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.

G) Egyesített Szociális, Egészségügyi és Pedagógiai Szolgálat Családsegítő 
és Gyermekjóléti Szolgálat
(2151 Fót, Dózsa György u. 12-14.)
A vizsgálat időpontja: 2008. április 23.

Az Intézmény fenntartója: Fót Város Önkormányzata
Működési Engedélye: Határozatlan idejű
Ellátási területe: Fót (18000 fő, 3600 gyermek).

Személyi feltételek
Az Egyesített Szociális, Egészségügyi és Pedagógiai Szolgálat keretében működő gyermekjóléti szolgálat hét munkatárssal dolgozik. A szakmai vezető egyben a családsegítő szolgálat vezetője is, családgondozást nem folytat. Négy főállású családgondozó, egy fő pszichológus (15 óra/hét) és egy családgondozó asszisztens dolgozik az intézményben. A munkatársak mindegyike szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkezik, emellett egyikük fejlesztőpedagógus is, van olyan munkatárs aki szabadidő szervező, vagy meditátor képzésben részesült. Egy családgondozó átlagosan 30 gyermek gondozását látja el.
Főállású fejlesztő pedagógust korábban alkalmazott az intézmény, jelenleg a szakirányú végzettségű munkatárs a családgondozói munkája mellett látja el a feladatot.
Jogi tanácsadó havi négy órában (kéthetenként két órában) megbízási szerződéssel dolgozik. A családgondozók előzetesen tájékoztatják arról, hogy hány kliens szeretné a segítségét igénybe venni, ha a tanácsadásra a szolgálat javaslata alapján kerül sor, a jogász előzetesen tájékoztatást kap a problémáról. Az ingyenes jogi tanácsadás igénybevételének lehetőségéről a település lakossága tudomással bír, a jogász mobiltelefonon is elérhető, szükség esetén ügyfélfogadáson túl is rendelkezésre áll.
A munkatársaknak szupervíziót az intézmény pszichológusa tart.

Tárgyi feltételek
Az épület az 1970-es évek végétől a fóti gyermekváros utógondozó otthonaként épült. A főútvonal mellett található, belső udvaros, napjainkra már erősen lelakott épület gépkocsival, tömegközlekedéssel egyaránt könnyen megközelíthető, nem akadálymentesített. A gyermekjóléti szolgálat 1998-ban kezdte meg itt a működését, az irodák az első emeleten vannak. Az épület korábbi funkciójából eredendően a helyiségek kicsik. A négy családgondozó egy szobában dolgozik, a szakmai vezetőnek külön szobája van. A pszichológus és a jogi tanácsadó is egy helyiségen osztozik. A gyermekjóléti szolgálatnak van egy foglalkoztató szobája is, ahol a kapcsolattartásokat is le tudják bonyolítani. Tekintettel arra, hogy a családsegítő szolgálat is itt működik meg tudják oldani, hogy a családgondozó négyszemközt tudjon kliensével foglakozni. Mosdóhelyiség, teakonyha rendelkezésre áll. Az ügyfelek csak az épület belső udvarára néző, nyitott helyen tudnak várakozni. A földszinten van egy manuális foglakozások folytatására alkalmas helyiség.
A fénymásolót a családsegítő és a gyermekjóléti szolgálat munkatársai közösen használják, vezetékes telefon van, három internet hozzáférésű számítógépet áll a családgondozók rendelkezésre. A családgondozók csak saját jelszavukkal férhetnek hozzá klienseikről vezetett adatbázisukhoz, a közös információk azonban minden szakember számára hozzáférhetők. A iratokat zárt szekrényben tárolják.
Gépkocsit heti két alkalommal – két, illetve négy órában – használhatnak a segítő szakemberek, a terepmunkát azonban többnyire gyalogosan végzik, krízishelyzetben saját gépkocsit használnak, költségtérítést nem kapnak.
A szolgálat működését ellehetetleníti, hogy a fenntartó 2008 márciusától már a postaköltséget sem fedezni.

Szakmai munka
A gondozottak száma 99 (ebből alapellátott 81, védelembe vett 2, átmeneti gondozott 1, szakellátásban lévő 15gyermek)
A szolgálat szakmai programja részletezi a közoktatási intézmények gyermekvédelmi felelőseinek, gyermek-és ifjúságvédelemmel kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az egyházi és civil szervezetek gyermekvédelmi feladatit. Alapos a jelzőrendszeri tagokkal való együttműködés, valamint gyermekbántalmazással kapcsolatos tevékenység taglalása. A szakmai programból hiányzik a családjából kiemelt gyermek visszahelyezésének érdekében végzett családgondozói munka, illetve az utógondozói szociális munka bemutatása. 
Az elmúlt 10 év alatt a szolgálat munkáját a település lakói szórólapokról, személyes tapasztalataikból megismerték. Korábban a helyi újságban heti rendszerességgel adtak tájékoztatást működésükről, jelenleg elegendő, ha évi egy alkalommal megjelentetik elérhetőségüket, nyitva tartásukat. A jelentősebb rendezvényeket plakátokon hirdetik.
A gyermekvédelmi jelzőrendszeri tagokkal való együttműködésről a szolgálatvezető elmondta, hogy az elmúlt évek során kialakított személyes kapcsolat miatt jónak mondható. Korábban a pedagógusokkal való együttműködés nehézkes volt, a közoktatási intézmények az igazolatlan mulasztást, a pedagógiai eszközökkel megoldható problémákat jelezték, a gyermekek tényleges veszélyeztetett helyzetét kevésbé. Az iskolákban a családgondozók évek óta hetente fogadóórát tartanak, így mind a pedagógusok, mind a tanulók ismerik munkájukat, előfordul, hogy a gyermek önállóan kér segítséget. A szociális munkát végzők és a pedagógusok szemléletbeli különbsége a magántanulói státusz esetében tapasztalható, az iskola a problémás gyermekektől magántanulóvá nyilvánítással akar megszabadulni, amit a gyermekjóléti szolgálat többnyire ellenez. A szolgálat munkatársai e kérdésben is igyekeznek a pedagógusokkal egyeztetni, illetve a magántanuló gyermeknek segíteni.
A rendőrséggel való kapcsolatukat kifejezettnek jónak ítélte meg a szolgálatvezető. A rendőrség a gyermek veszélyeztetettségét adatlapon jelzi, de telefonon is kérhetnek egymástól segítséget, a megbeszéléseken részt vesz a rendőrség képviselője. Szükség esetén a védőnőkkel együtt mennek családlátogatásra. A háziorvosok elsősorban telefonon jeleznek, a gyermekorvosok már írásban is. A jelzőrendszer tagjai az utóbbi időkben általában írásbeli jelzési kötelezettségüknek is eleget tesznek.
A konkrét esetekben a jelzőrendszeri tagokkal esetkonferenciát tartanak. A NM rendelet 14. §-ában előírt – legalább hat szakmaközi megbeszélést – a szolgálat nem tartja meg. A szakmai megbeszélések célja, hogy fórumot adjon az általában a területen felmerülő problémáknak, segítse a szakmai fejlődést, egymás munkájának megismerését, a jelzőrendszeri tagok az általánosan felmerülő problémák megoldása tekintetében közös gondolkodásra késztesse, azokat a folyamatos szakmai megbeszélések nem váltják ki. Éves tanácskozás a NM rendeletben foglaltak alapján megtartják.
A gyámhatóság a szakemberek véleményét figyelembe veszi, védelembe vételről minden esetben javaslatuk alapján – tárgyalás megtartásával – dönt. A védelembe vételi eljárás és a gondozás megfelelően dokumentált, jól követhető. A szolgálatvezető a gyámhivatallal való együttműködését is kiegyensúlyozottnak tartotta.
A szolgálat – nem kötelezően ellátandó feladatként – bíróság kirendelése alapján ellenőrzött körülmények közötti kapcsolattartáshoz helyiséget biztosít.
A gyermekbántalmazásokról elsősorban az iskolákból érkeznek jelzések. Sokat segít a családgondozók heti fogadóórája, a kialakult személyes kapcsolat miatt előfordult, hogy a gyermek maga jelezte szexuális bántalmazását. Bántalmazással kapcsolatos jelzések érkeznek orvosoktól is, a fizikai bántalmazást elsősorban a rendőrség jelzi. A bántalmazás megelőzésére, felismerésére a szolgálat a „Ne bánts világ!” elnevezésű Érintés programmal nyújt segítséget.
A családgondozóknak szakmai dilemmát jelent, hogy a roma kultúrából eredően a 12-14 éves lányoknál általános a szexuális élet megkezdése, gyermekszülés. A gyermeket váró lányok terhességük idején tankötelezettségüket vagy magántanulóként, vagy sehogy nem teljesítik, a szülés után nem tanulnak. A szolgálat munkatársainak személyét a roma lakosság elfogadja, ugyanakkor tanácsaikkal, vagy segítségnyújtásukkal csak kisebb eredményeket (pl. a teherbeesés idejének csekély mértékű kitolódása, a tankötelezettség részbeni teljesítése) érnek el.
Bár a szakmai program nem fogalmaz meg teendőket a családjából kiemelt gyermek visszahelyezése érdekében, a vizsgálat idején 11 gyermekvédelmi szakellátásban nevelkedő gyermekeket tartottak nyilván, a szolgálat munkatársai az iskolai szünetek alatti otthon tartózkodását figyelemmel kísérik. Ha felmerül a szakellátásból való hazagondozás lehetősége, a családot gondozzák. A vizsgálat idején három vér szerinti családjába visszagondozott gyermek utógondozását látta el.
A szolgálat szabadidős programként a gyermekeknek kézműves foglakozást tart, a védőnők bevonásával hetente van „Baba-mama” klub, korábban pszichológus és fejlesztő pedagógus segítségével „Szülők klubját” is tartottak, jelenleg anyagi erőforrás hiányában nincs rá lehetőség. A családsegítő szolgálattal közösen a roma szülők „Mesélő édesanyák” programban vehettek részt. A rendőrség közreműködésével évente közlekedési napot szerveznek. A Mikulást karácsonyt, húsvétot nyilvános, közösségi programokkal ünneplik. Együttműködnek a Nagycsaládosok Országos Egyesületével, az Intelligens Városi Egyesülettel, az Egymást Segítők Szervezetével. Pályázati pénzekből tudnak buszos kirándulásokat, illetve nyári napközis tábort szervezni. A nyári étkeztetési program lebonyolításában a szolgálat 3 éve részt vesz.
A földszinti raktárhelyiségben tárolják a ruhaadományokat, ahonnan hetente meghatározott időben – szükség esetén bármikor – válogathatnak a kliensek. A raktárhelyiségben bútoradományokat is gyűjtenek. Az élelmiszer adományok rászorultakhoz való továbbjuttatásáról a szolgálat munkatársai gondoskodnak.
A gyermeki jogokról a családgondozók szóban adnak tájékoztatást.
Az iratkezelés, adatkezelés a hatályos jogszabályoknak megfelel.

Átmeneti gondozás
Az önkormányzat három helyettes szülői férőhely igénybevételére kötött szerződést a Fehér Kereszt Alapítvánnyal. Ez idáig átlagosan évi egy férőhelyre volt szükség.
Korábban az önkormányzat tervei kötözött szerepelt a gyermekek átmeneti otthonának kistérségi szintű létesítése, ez azonban a települések közötti megállapodás hiányában nem valósult meg.

Összegzés
Összességében megállapítottam, hogy az intézmény szakmai munkáját kiemelkedő színvonalon végzi. A szolgálat ismertsége a térségben megfelelő. A szolgálat lehetőségeihez mérten több, a korcsoporthoz is igazodó prevenciós programot kínál, példaértékű a roma lakosság körében kifejtett tevékenységük.
Megállapítottam, hogy a személyi feltételei a jogszabályban előírtaknak megfelelnek, a tárgyi feltételek, a rendelkezésre álló infrastruktúra a feladat ellátását biztosítják, a tárgyi feltételek javítása azonban indokolt. 
A fenntartó részéről a költségek fedezésének csökkentése azonban a jogszabályban foglalt kötelezettségek ellehetetlenítéséhez vezethet, ezáltal magában hordozza az Alkotmány 67. § (1) bekezdésben foglalt a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez fűződő joga sérelmének közvetlen veszélyét.

Intézkedéseim

Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem Fót Város Önkormányzatának Képviselőtestületét, hogy fontolja meg az intézmény tárgyi feltételei javításának lehetőségét és az intézmény működési feltételeinek biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felkérem az intézmény vezetőjét, hogy a gondoskodjon a szakmai programot a Gyvt. 39. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelő kiegészítéséről, továbbá az NM rendelet 15. § (3) bekezdése alapján szakmaközi megbeszélések szervezéséről.

E) Boldog Gertrúd Alapszolgáltatási Központ és Idősek Átmeneti Otthona, Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat
(2072 Zsámbék, Magyar u. 15.)
A vizsgálat időpontja: 2008. május 6.

Az intézmény fenntartója: Premontrei Női Kanonokrend (Zsámbék Nagyközség képviselő-testületével kötött ellátási szerződés alapján).
Működési engedélye: határozatlan idejű.
Ellátási terület: Zsámbék (4832 fő, 1137 gyermek). 

Személyi feltételek
A szolgáltatást 2006-tól látja el az egyházi fenntartású intézmény.
A gyermekjóléti szolgálat a családsegítő szolgálattal együtt 3 fő családgondozót alkalmaz, feladatuk, a munkaköri leírásokban és a szolgáltató tevékenység végzésekor sem különül el. Tekintettel arra, hogy a családsegítő szolgálat tevékenységét a szociális, a gyermekjóléti szolgálat munkáját pedig a Gyvt. szabályozza a feladatellátás előzőekben ismertetett biztosítása jogszabályellenes. A szolgáltatást ellátó két munkatárs szociális alapvégzettségű, egyikük (óvodapedagógus) végzettsége nem felel meg az NM rendeletben foglaltaknak A két szolgálat szakmai vezetője magyar-hittan szakos tanár, harmadéves szociálpedagógus hallgató, szociális szakvizsgája nincs. Jogász heti négy órában megbízási szerződéssel áll a kliensek rendelkezésére, pszichológus ugyancsak heti négy órában segíti a szolgálat munkáját. Egy családgondozó átlagosan 65-70 esetszámmal dolgozik, ami magasan meghaladja a szakmai rendeletben foglalt irányszámokat. Anyagi erőforrás hiányában szupervízióra nincs lehetőség.

Tárgyi feltételek
A szolgáltatás ugyancsak az egyház által fenntartott középiskolával egy épületben működik, neve működési rendje az utcai fronton nincs feltüntetve, az csak a belső udvar felöli bejáraton látható, így az új ügyfelek számára nem tudható elérhetősége. Az iskola épületéből a gyermekjóléti szolgálat két szobát és egy kis alapterületű előteret használ, a női mosdó az iskolában, a férfi az udvari épületben van. A két irodahelyiség zsúfolt, fogadóhelyiség, interjúszoba nincs, szükség esetén a szolgálat munkatársai az iskola helyiségeit használhatják. Az infrastruktúra megfelelő, a szolgálat munkatársainak rendelkezésére áll két vezetékes telefon, két számítógépet, két fénymásoló, telefon, fax. A terepmunkához közlekedési eszközt nem biztosít a fenntartó, a kisebb távolságok miatt nincs is rá szükség. Ha szükséges, az egyik családgondozó – térítés nélkül – saját gépkocsiját is használja munkájához. 

Szakmai munka
A gondozottak száma 126 (ebből alapellátott 116, védelembe vett 6, szakellátásban lévő 4 gyermek).
A szakmai program a hatályos jogszabályok alapján készült, a gyakorlatban az abban foglaltak töredékét valósítja meg a szolgáltatást nyújtó. A jelzőrendszeri tagokkal való kapcsolattartás szóbeli, írásbeli (jelzőlapon történő) jelzés mindössze egy alkalommal érkezett a védőnőtől. Az NM rendelet 14. § (3) bekezdése a jelzőrendszeri tagok írásbeli jelzési kötelezettségét írja elő, a szóbeli jelzés nem elegendő.
A szolgálat munkatársainak elmondása szerint mind az egyházi, mind az önkormányzati fenntartású iskolák pedagógusaival jó a kapcsolatuk, a szóbeli jelzések elsősorban az iskolai mulasztásokról érkeznek. A családgondozók heti rendszerességgel megjelennek az iskolákban, kapcsolatban állnak a gyermekvédelmi felelősökkel. A bölcsődék, óvodák elsősorban a gyermek fizikai elhanyagolását jelzik, a körzeti megbízottal való kapcsolatukat kimondottan jónak ítélik meg, az orvosokkal nincs igazán kapcsolatuk. Gyermekbántalmazásról ez idáig nem szereztek tudomást. Az évi hat szakmaközi megbeszélést nem tartják meg. Éves beszámolási kötelezettségének a szolgálat eleget tett.
A szolgálatnak a módszertani intézménytől ritkán kér segítséget, azt – kérésükre – inkább az egyik fővárosi gyermekjóléti szolgálat adja meg. Az alapellátás során – határidőtűzéseket, feladatokat – rögzítő gondozási-nevelési terv nem készül.
A gyámhatóság a védelembe vétel során tett javaslatot elfogadja, ez idáig arra iskolai mulasztások, illetve kamaszkorú gyermekek magatartási problémái miatt került sor. A védelembe vételt követően a családgondozók készítnek egyéni-gondozási nevelési tervet.
Az esetkonferenciákon az érintett gyermekeken, családtagjain, és a családdal foglakozó szakembereken és az esetgazda családgondozón kívül a szolgálat minden családgondozója részt vesz, ami szakmai és adatvédelmi szempontból is aggályos, hatósági feladatellátást sugall.
A szakellátásban nevelkedő gyermekek vonatkozásban családgondozást nem végeznek.
A szolgálat prevenciós programként ifjúsági klubot működtet, kézműves foglakozásokat szervez, részt vesznek a nyári étkeztetési program lebonyolításában. Ruhaadományokat, bútorokat a településen élőktől kapnak. Szolgálatot az egyházon, az iskolában való megjelenésből, a helyi újságból ismerik a lakosok.
Az adatlapokat a családgondozók számítógépen vezetik, minden munkatárs külön jelszóval léphet be a rendszerbe, így a személyes adatok védelme biztosított, az iratokat zárt szekrényben tárolják.
A szolgálat rendelkezik továbbképzési tervvel, a munkatársak részvételét a fenntartó lehetővé teszi, az útiköltséget megtéríti.

Átmeneti gondozás
Helyettes szülői hálózatot a gyermekjóléti szolgálat nem működtet, gyermekek, családok átmeneti otthona legközelebb Budapesten, vagy Bicskén található, igénybevételre a szolgáltató ellátási szerződést nem kötött. A családgondozók elmondása szerint ez idáig nem merült fel az átmeneti gondozás szükségessége, a krízis helyzeteket egyházi – olykor anyagi – segítséggel, meg tudták oldani.

Összegzés
Megállapítottam, hogy a családsegítő és gyermekjóléti szolgálat tevékenységének egybemosásával történő, jogszabályellenes működtetése, a szakmai programban foglaltak részbeni megvalósítása, tovább az egy családgondozóra jutó magas esetszám miatti leterheltsége – a szolgáltatást nyújtok minden igyekezete ellenére – veszélyeztetik a gyermekjóléti alapellátás céljainak megvalósítását. A szolgáltatás színvonalának emelése, továbbá a jogszabályokban foglaltaknak megfelelő tevékenysége ellátásához elengedhetetlen a módszertani intézmény segítségnyújtása. Az intézmény tárgyi feltételi (interjúszoba, váróhelyiség hiánya ugyancsak akadályozzák a feladat ellátását. A szolgáltatás infrastruktúrája megfelelő.
A szakmai munka, továbbá a személyi és tárgyi feltételek hiányosságai visszásságot okoznak az Alkotmány 67. § (1) bekezdésben deklarált, a gyermekeket megillető védelemhez és gondoskodáshoz fűző jogával összefüggésben. 
Álláspontom szerint a segítő szakmában dolgozók számára kiégésük megelőzése, mentális egészségük fenntartása érdekében rendkívül fontos a szupervízió biztosítása, annak elmaradása, a területen dolgozó szakemberek, továbbá az ellátást igénybe vevők lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez való joga sérelmének közvetlen veszélyét idézi elő.

Intézkedéseim

Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a fenntartót, hogy a gyermekjóléti szolgálat személyi és tárgyi feltételeinek biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, fontolja meg a szupervízió biztosításának lehetőségét.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján a gyermekjóléti szolgálat szakmai vezetőjénél kezdeményezem, hogy
– a helyettes szülői hálózat szervezése, illetőleg önálló helyettes szülő alkalmazása érdekében tegyen lépéseket
– a feltárt – alapvető jogokkal összefüggő visszásságot okozó – szakmai hiányosságok kiküszöbölése érdekében, a módszertani intézmény segítségével tegyen lépéseket.

I) „Napos Oldal” Szociális Központ
(2085 Pilisvörösvár, Rákóczi u. 5.)
A vizsgálat időpontja: 2008. május 6.

Fenntartó: Pilisvörösvár, Pilisszentiván, Pilisszántó, Nagykovácsi, Remeteszőlős Szociális Alapszolgáltatási Intézményfenntartó Társulás
Működési engedélye: határozatlan idejű.
Ellátási terület: Pilisvörösvár (13669 fő, 2796 gyermek), Pilisszentiván (4454 fő, 836 gyermek), Pilisszántó (2360 fő, 434 gyermek), Nagykovácsi (5896 fő 1375 gyermek), Remeteszőlős (594 fő, 153 gyermek)

Személyi feltételek
A gyermekjóléti szolgálat szakmai tevékenységét 1 fő szakmai vezető, valamint 3 főállású és egy 6 órás részmunkaidős családgondozó végzi. A vezető és a családgondozók szakmai végzettsége megfelel az NM rendelet 1. sz. mellékletében előírt követelményeknek. A gondozotti létszámot (25 család vagy 45 gyermek / családgondozó) viszont túllépik, és az ellátott településeken élő gyermekek létszámát tekintve sem elegendő a családgondozók létszáma. A családgondozók leterheltsége szempontjából problémát jelenthet az is, hogy az ellátott települések fizikailag távol esnek egymástól, így az utazás is sok időt vesz igénybe.
A szakmai munkát jelenleg 2 fő jogász összesen havi 12 órában, valamint 1 fő pszichológus, havi 28 órában segíti. A pszichológus, illetve a jogász heti rendszerességgel Pilisvörösváron kívül az ellátott településen is fogadóórát tart.
A családgondozók számára folyamatosan rendelkezésre áll az egyéni szupervízió lehetősége (az intézmény igény esetén fizet szakembert), illetve évenként is rendszeresen tartanak külsős szakemberek 8-10 alkalomból álló csoportos szupervíziót.

Tárgyi feltételek
Az intézmény a Pilisvörösváron található központban egy régebbi, felújított kúriában kapott helyet. A gyermekjóléti szolgálat mellett valamennyi szakmai egység itt található. Az épületet gondozott, parkos udvar veszi körül, ahol szabadidős programok megtartására is lehetőség nyílik. A gyermekjóléti szolgálat külön irodaegységgel rendelkezik, valamint két olyan helyiséggel, amely alkalmas az ügyfelekkel történő négyszemközti beszélgetésre. Az épületben található egy nagyobb terem is, amely kiválóan alkalmas összejövetelek, szakmai megbeszélések, vagy szabadidős programok megszervezésére is. A berendezési tárgyak jó állapotúak, sok játék áll a gyerekek rendelkezésére, a pszichológiai vizsgálatokhoz is rendelkeznek eszköztárral.
Az intézmény egy telefonvonalon keresztül érhető el, ezen kívül a családgondozók rendelkeznek szolgálati mobiltelefonnal is. A közös flotta-csomag a helyi önkormányzattal, illetve a helyi intézményekkel nagyban lecsökkenti a jelzőrendszeri tagokkal folytatott kommunikáció költségeit. Számítógépek és Internet hozzáférés biztosított.
A családlátogatásokat a családgondozók gyalog teszik meg, az ellátott településekre saját autóval, illetve tömegközlekedéssel utaznak, melynek költségeit az intézmény fizeti.
Az ellátott településeken a polgármesteri hivatalok infrastruktúráját tudják használni a családgondozók.

Szakmai tevékenység
A gondozottak száma Pilisvörösváron 147 (ebből alapellátott 133, védelembe vett 8, szakellátásban lévő 6 gyermek), Pilisszentivánon 13 (ebből alapellátott 7, védelembe vett 5, szakellátásban lévő 1 gyermek), Pilisszántón 23 (ebből alapellátott 20, védelembe vett 2, szakellátásban lévő 1 gyermek), Nagykovácsiban 17 (ebből alapellátott 9, védelembe vett 8 gyermek), Remeteszőlősön nincs gondozott gyermek.
A szakmai program megfelel a jogi és szakmai előírásoknak.
A gyermekjóléti szolgálat az NM rendeletben foglalt szakmai szabályok szerint szervezi és működteti a jelzőrendszert. Rendszeresen tartanak szakmaközi megbeszéléseket, illetve a települési gyermekvédelmi tanácskozásokat, amelyekről feljegyzést készítenek. A jelzőrendszeri tagok írásban jeleznek a gyermekjóléti szolgálat felé, a jelzésekre a szolgálat visszajelzést küld az általa megtett intézkedésekről.
A szabadidős programok szervezése érdekében a szolgáltató igyekszik a lehetőségeket kihasználni, koordináló szerepet tölt be a településen a gyermekeket célzó programok tekintetében. Saját szervezésben heti rendszerességgel működteti „Pumukli-klub” elnevezésű programját a kisebbeknek, és Film-klubját az idősebb korosztály számára, amely egyik héten a kollégiumban, másik héten a gyermekjóléti szolgálatnál kerül megrendezésre. Kortárssegítő-képzést szerveznek. Nyáron rendszeresen szerveznek napközis tábort, illetve szervezik a gyermekek nyári étkeztetését. Ezen felül – az önkormányzat támogatásával – a gyermekeknek nyári táborozást is szerveznek, amely az azon résztvevő gyermekek számára ingyenes. Az ellátott településeken a prevenciós tevékenységekre az igényfelmérés folyamatban van.
A helyi újságban rendszeresen képes beszámolók jelennek meg az intézmény programjairól.
Gyermekjogi képviselő elérhetősége a jelzőrendszeri tagoknál (iskola, óvoda) is kifüggesztve megtalálható.
A Nagycsaládosok Országos Egyesületének helyi szervezetével, illetve a helyi vállalkozókkal kialakított nagyon hatékony együttműködés eredményeként rendszeresen tudnak adományokat osztani, illetve a szervezetett programokhoz a szükséges eszközöket, élelmiszert stb. beszerezni.
A településen családi napközi szolgáltatást vehetnek igénybe az itt élők, mely civil fenntartásban működik.
A „Gyermekeink védelmében” elnevezésű adatlapot a családgondozók használják. A szakmai tevékenység dokumentációja megfelel a jogszabályi előírásoknak, az új nyilvántartási rendszer adatlapjait a családgondozók részben számítógépen töltik ki és tárolják, a szakmai ajánlásoknak megfelelően. A gyermekekkel, családokkal végzett szakmai munka egyik alappillérének tekinthető gondozási tervek jól kidolgozottak. A helyben bevezetett dokumentációs elem az „eseménysor” elnevezésű dokumentáció, amelyen folyamatában követhető végig valamennyi gondozási folyamat. Összességében megállapítottam, hogy a gondozási folyamat a szakmai munka a családgondozók feljegyzései alapján jól követhető.
A gyermekek és családjaik megfelelő tájékoztatást kapnak az intézmény által nyújtott szolgáltatásokról, a szolgálat által kezelt adatokról.

Átmeneti gondozás
Az átmeneti gondozás formái közül a helyettes szülői ellátás lesz elérhető a Pilisvörösváron élők számára, ennek érdekében az ellátási szerződés megkötése folyamatban van.

Összegzés
Megállapítom, hogy a gyermekjóléti szolgálat személyi feltételei nem felelnek meg a jogszabályi előírásoknak. A nagy leterheltség ellenére azonban a gyerekjóléti szolgálat szakmai vezetője és családgondozói szakmai tevékenységüket a lehető legmagasabb színvonalon látják el.
Az átmeneti gondozás feltételei jelenleg nem biztosítottak, a szükséges ellátási szerződések megkötése azonban folyamatban van.
Megállapítom, hogy a személyi feltételek hiányosságai visszásságot okoznak a gyermekek számára az Alkotmány 67. § (1) bekezdése által garantált védelemhez és gondoskodáshoz való joggal összefüggésben. Megállapítom azt is, hogy az átmeneti gondozás hiánya ugyanezen alapvető joggal összefüggő sérelmet okoz.

Intézkedéseim

Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján 
– felkérem az intézmény fenntartóját, hogy a jogszabályi feltételeknek megfelelő szakmai létszám biztosításáról gondoskodjon.
– az intézményfenntartó társulásban részt vevő önkormányzatok képviselőtestületeinél kezdeményezem, hogy valamennyi településen oldják meg az átmeneti gondoskodás feltételeinek megteremtését.

J) „Együtt a gyermekekért” Gyermekjóléti Szolgálat (Vác)
(2600 Vác. Köztársaság út. 5.)
A vizsgálat időpontja: 2008. május 20.

Az intézmény fenntartója: „Együtt a gyermekekért” Bt. 
Működési engedélye: határozatlan idejű.
Ellátási területe: Pest megye 16 – 3000 fő lakosságszám alatti – kistelepülésén összesen 24210 fő, 5615 gyermek.

Személyi feltételek
Az ellátási körzetben a gyermekjóléti és családsegítési feladatokat hét családgondozó látja el. Három családgondozó végzettsége a szakmai rendeletben foglaltaknak megfelel, ketten szakirányú felsőfokú tanulmányokat folytatnak, két családgondozónak nincs szakirányú végzettsége. A szakmai vezetőnek nincs szociális szakvizsgája. Jogász segítségét a kliensek a váci bíróságon vehetik igénybe. A szolgálat megbízási szerződéssel heti öt órában pszichiátert foglakoztat. Az ellátotti létszámhoz képest még egy családgondozó foglakoztatása szükséges.
A családgondozók mentális egészségének fenntartását a megbízási szerződéssel dolgozó pszichiáter segíti.

Tárgyi feltételek
A szolgálat egy központi – egy szobából és egy mosdóhelyiségből álló – irodát tart fent Vácon. Az ellátott településeken az önkormányzatok biztosítják a teljes infrastruktúrát, irodahelyiséget, fénymásoló, telefon, fax mindenhol a családgondozók rendelkezésére áll. Minden munkatársnak van mobiltelefonja, valamennyi településen megtalálható az a telefonszám, amelyen a problémákat jelezhetik, krízishelyzetben elérik a szakembert. Az adminisztrációs tevékenységhez minden dolgozónak notebook áll a rendelkezésére. Az esetmegbeszélések, a szakmai megbeszélések, az adminisztrációs tevékenység jelentős része a váci irodában történik.
A családgondozók – költségtérítéssel – saját gépjárművüket használhatják, az ellátott településeken szolgálati kerékpár is rendelkezésükre áll, a kisebb távolságok miatt a családokat gyalogosan is fel tudják keresni.
Az 1000 fő lakosságszám alatti településeken a családgondozó hetente néhány órát tölt, a nagyobb településeken hetente 2-3 alkalommal tartanak fogadóórát. A munkatársak elmondása szerint a kliensek elsősorban azt igénylik, hogy a családgondozó otthonukban keresse fel őket.

Szakmai munka
A gondozottak száma a 16 településen összesen 215 (ebből alapellátott 172, védelembe vett 11, átmeneti gondozott 3, szakellátásban levő 28 gyermek, utógondozott 1 fő).
A szakmai program a hatályos jogszabályok alapján, a szociális munka alapelveivel és etikai szabályaival összhangban készült, azonban – tekintettel arra, hogy nem jelennek meg benne az ellátott települések szakmai egységére vonatkozó információk, és szakmai feladatok – szükséges átdolgozása.
A szakmai munkában nem különül el a családsegítő és gyermekjóléti szolgálat tevékenysége. Az intézmény nem rendelkezik továbbképzési tervvel.
A szolgálat veszélyeztetettséget észlelő és jelzőrendszert működteti, abba azonban ez idáig nem sikerült minden jelzőrendszeri tagot bevonni, a jelzések adatlapon való rögzítése hiányos. A családgondozók a váci és a rétsági rendőrséggel való együttműködést emelték ki. A háziorvosok együttműködési készséget nem mindig tanúsítanak, írásban nem, csak szóban jeleznek. Az iskola elsősorban a gyermekek magatartási, az óvoda higiéniai problémákat jelez, a veszélyeztetettséggel kapcsolatos releváns jelzések hiányosak. Az évi hat szakmaközi megbeszélést a jelzőrendszeri tagokkal nem tartják meg, az egyes esetek megbeszélésére, megoldás keresésére irányuló esetkonferenciákra ugyanez vonatkozik. Az éves szakmai tanácskozást az NM rendeletben foglaltaknak megtartják. 
Az alapellátásban és a védelembe vétel során készült gondozási-nevelési tervek kidolgozottak, azonban a feladatok mellé felelősöket nem minden esetben rendelnek, a teljesítésére adott határidőket nem minden esetben jelzik, a terveket többnyire csak a családgondozó írja alá, így nem tudni, hogy azok teljesítését az érintettek vállalták-e, vagy egyáltalán tudnak-e róluk. Az érintettek együttműködése nélkül pedig a felmerülő probléma, a gyermek veszélyeztetettségének megszüntetése nem lehetséges. Az egészségügyi lapokat – bár az orvos feladata – a védőnők töltik ki.
A védelembe vétel éves felülvizsgálatát a jogszabályban meghatározottak szerint elvégzik.
A szakellátásban nevelkedő gyermekek mindegyike nevelőszülőknél nevelkedik, a családgondozók gondozási helyükön látogatják őket, segítik a kapcsolattartások lebonyolítását, az éves felülvizsgálatokon részt vesznek.
A helyi igényeknek, a lakosság szükségleteinek megfelelően az családgondozók az iskolákban megjelennek, a pedagógusokkal közösen tartanak fogadóórákat, osztályfőnöki órákat. A szolgáltató nyaranta mozgó táborokat szervez, azokba valamennyi ellátott település gyermekeit igyekeznek bevonni. Gyűjtenek élelmiszer adományokat, az iskolákba, óvodákba írószeradományokat visznek, gondoskodnak használati tárgyak, ruhaneműk gyűjtéséről, rászorulókhoz való eljuttatásáról. A tanév során folyamatosan vállalnak korrepetálást, a konfliktusok kezelésének tanulására működtetnek gyerek-, kamasz csoportokat. Kapcsolattartási ügyelet igény szerint biztosítanak, arra kidolgozott protokoll nincs 
A szolgáltatás 1998 óta működik, tevékenységüket a lakosság ismeri, elérhetőségükről az új érdeklődők a minden területi irodában kifüggesztett tájékoztatókról szerezhetnek tudomást.
A gyermeki jogokról az ellátott településeken a családgondozók ismertető lapot helyeztek el, a gondozásba vételkor, illetőleg az osztályfőnöki órákon beszélgetnek a gyermeki jogokról.
Az iratokat a területi iratokban zárható szekrényekben tárolják az adatkezelés, iratkezelés a hatályos jogszabályoknak megfelel. 

Átmeneti gondozás
Az ellátott településeken helyettes szülő nincs, az átmeneti gondozást néhány település a Support Családsegítő és Humánszolgáltató Szolgálat Alapítvány erdőkertesi családok átmeneti otthonában biztosítja.

Összegzés
A betéti társaság által fenntartott gyermekjóléti szolgálat tárgyi feltételei és infrastruktúrája a feladatellátásnak alapvetően megfelelnek. A családgondozók szakképzettsége csak részben felel meg az NM rendeletben foglaltaknak.
A családgondozók elhivatottsága vitathatatlan, a településeken rendszeresen jelen vannak, kapcsolatuk a családokkal jó, ismertségük az ellátási területen megfelelő. Prevenciós feladataikat jó színvonalon végzik. Továbbképzések, szakmai kapcsolatok, szakmaközi és esetmegbeszélések hiányában a gyermekek veszélyeztetettségének megszüntetése érdekében végzett munka eredményessége vitatható. A szakmai program, tovább az alapellátási, illetve védelembe vételi dokumentációk vezetésével kapcsolatban feltárt szakmai hiányosságok is a szociális szakmán belüli (elsősorban a módszertani intézménnyel való) együttműködés szükségességére utalnak.
A Gyvt. 17. § (1) bekezdésében meghatározott intézmények jelzőrendszerbe való teljes körű bevonása nélkül, az egyes tagok együttműködési készségének hiányában a szolgálat gyermekek veszélyeztetettsége megelőzése érdekében kifejtett tevékenysége maradéktalanul nem teljesíthető.
A személyi feltételek, illetve a szakmai munka hiányosságai visszásságot okoznak az Alkotmány 67. § (1) bekezdésben deklarált, a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető gondoskodáshoz való jogával összefüggésben.

Intézkedéseim

Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében foglaltak alapján felkérem a fenntartót, hogy
– a gyermekjóléti szolgálat személyi feltételeinek biztosítása érdekébe tegye meg a szükséges intézkedéseket
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján a gyermekjóléti szolgálat vezetőjénél kezdeményezem, hogy
– a helyettes szülői hálózat szervezése, illetőleg önálló helyettes szülő alkalmazása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket
– a feltárt – alapvető jogok sérelmét keletkeztető – szakmai hiányosságok kiküszöbölése érdekében a módszertani intézmény segítségével – tegyen lépéseket.

2) Az átmeneti gondozás intézményei

A) Cegléd Kistérségi Szociális Szolgáltató és Gyermekjóléti Központ által működtetett Helyettes Szülői Hálózat
(2700 Cegléd, Pesti Bécsi út 7.)
A vizsgálat időpontja: 2008. február 6.

A helyettes szülői hálózat működtetője: Ceglédi Többcélú Kistérségi Társulás
Ellátási területe: Cegléd, Abony, Kőröstetétlen, Tápiószőlős, Törtel, Újszilvás

A szolgáltatás személyi és tárgyi feltétele, a gondozottak elhelyezési feltételei
Az ellátási területen hat – a jogszabályban meghatározott tanfolyamot elvégzett – helyettes szülő tíz férőhelyen tud gyermekeket fogadni. A helyettes szülők lakóhelye Cegléd, emiatt ha a más településről kell a gyermekek átmeneti gondozását biztosítani, az csak megszokott környezetüktől mintegy 10-15 km távolságra lehetséges.

Szakmai munka
A szakmai program szerint az ellátást a gyermekek, a fiatal felnőttek és szüleik vehetik igényben. Figyelemmel arra, hogy a helyettes szülő a családban élő gyermekek átmeneti gondozását – a szülő kérelmére – biztosítja, az a fiatal felnőttekre nem terjeszthető ki. A szakmai program tartalmazza, hogy a korlátozottan cselekvőképes személy és törvényes képviselője közötti, az ellátás igénybe vételével kapcsolatban felmerült vitában jegyző dönt. A Gyvt. vonatkozó rendelkezése szerint, ha a szülő nem járul hozzá gyermeke átmeneti gondozásához – a szükséges hatósági intézkedés megtétele céljából – a gyámhivatalt kell értesíteni. A szakmai program rögzíti, hogy a gyermek elhelyezését a szülő kérelmére meg kell szüntetni, de az ellátás meghosszabbításának lehetőségére nem tér ki, továbbá nem tartalmazza azokat az eseteket, amikor gyermek érdekeivel ellentétes családjába való visszakerülése, szükséges hatósági intézkedés kezdeményezése.
2007-ben két helyettes szülő 177 gondozási nappal négy gyermek ellátásáról gondoskodott. Minden esetben az édesanya kórházi ápolása miatt vált szükségessé az átmeneti gondozás megoldása helyettes szülőnél. Az átmeneti gondozás ideje alatt a gyermekek teljes körű ellátását a helyettes szülők a NM rendeletben foglaltaknak megfelelően biztosítják. A nevelés, gondozás, során kapcsolattartás a gyerekek pedagógusaival folyamatos, a helyettes szülők a tanárokkal közösen beszélik meg a gyerekek problémáit. Az átmeneti gondozás ideje alatt a gyermek és a szülő kapcsolattartása biztosított. A helyettes szülők munkáját a gyermekjóléti központ segíti. Szerződések, együttműködési megállapodások, nevelési gondozási tervek, egyénenként, esetenként lefűzve megtalálhatók a dokumentációk között. A „Gyermekeink védelmében” című adatlapokat a családgondozó a helyettes szülőkkel együtt vezeti.

Összegzés
Megállapítottam, hogy a szolgáltató tevékenység, az ellátás személyi és tárgyi feltételi, valamint a gondozott gyermekek elhelyezési feltételei megfelelnek a működési engedélyben és jogszabályokban foglaltnak. A szakmai program a Gyvt. előírásainak megfelelő módosítása, kiegészítése szükséges, arra Cegléd Kistérségi Szolgáltató és Gyermekjóléti Központ szakmai vezetőjét felkérem.

B) Üllő Város Humánszolgáltató Központ Gyermekjóléti Szolgálat 
Helyettes Szülői Hálózata 
(2225 Üllő, Ócsai út 8.)
A vizsgálat időpontja: 2008. február 25.

A helyettes szülői hálózat működtetője: Üllő és Környéke Egyes Szociális, Gyermekjóléti és Pedagógiai Szakszolgálati Feladat Ellátására Létrehozott Mikrotérségi Intézményi Társulás
Ellátási területe: Üllő, Bénye, Káva, Vasad

A szolgáltatás személyi és tárgyi feltétele, a gondozottak elhelyezési feltételei
A vizsgálat idején Üllő, Káva, Bénye, Vasad településeken a helyettes szülő öt férőhellyel biztosította az átmeneti gondozást. Az ellátás tárgyi feltételei jók, a családi ház alsó szintjén két gyermekjátékokkal felszerelt szoba várja a gyermekeket, az iskola ás az orvosi rendelő a közelében található. 2008-ban a szolgáltatást még nem vette igénybe senki. A helyettes szülő tájékoztatása szerint általában a családon belül sikerül megoldani a gyermek átmeneti gondozását igénylő, a szülő egészségügyi, illetőleg életvezetési problémája miatt szükségessé vált elhelyezését. A helyettes szülői tanácsadói feladatokat a megelőző években a gyermekjóléti szolgálat különböző munkatársai, a vizsgálat idején – szociális és gyámhivatal külön felkérésére – a szakmai vezető látta el.

Szakmai munka
Helyettes szülőnél utoljára 2007-ben volt gyermek elhelyezve, az ellátást a szülő mentális betegsége okozta, az anya az év végén már képes volt gyermekéről gondoskodni.

Összegzés
Összességében megállapítottam, hogy a dokumentációk hiányosak, abból a gyermekek teljes körű ellátásnak biztosítása, a gondozási folyamat, annak megszüntetésének indokoltsága nem követhető nyomon, a szakmai munka nem értékelhető, mindez az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében rögzített, a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez fűződő joga közvetlen veszélyét keletkezteti.

C) Fészek Egyesület által működtetett Helyettes szülői Hálózat
(2030 Érd, Karolina u. 3.)
A vizsgálat időpontja: 2008. március 27.

Az intézmény fenntartója: Fészek Egyesület
Ellátási területe: a Magyar Köztársaság területe

A Fészek Egyesület 464 férőhelyes nevelőszülői hálózatot tart fent, országos ellátási területtel, a nevelőszülők elsősorban a fővárosban, Pest megyében és Bács-Kiskun megyében működnek. A nevelőszülők mindegyikének helyettes nevelőszülői feladat ellátására is képesítése van. Helyettes szülői ellátásban évek óta nem részesült gyermek, ennek az indoka, hogy a településen található gyermekek átmeneti otthona ellátja az átmeneti gondozás feladatait.
Előzőekre figyelemmel a helyettes szülői hálózat szakmai munkájának vizsgálatára nem volt lehetőség.

D) Support Humán Segítő és Szolgáltató Alapítvány Családok Átmeneti Otthona
(2113 Erdőkertes, Tégla u. 22.)
A vizsgálat időpontja: 2008. április 8.

Az intézmény fenntartója: Support Humán Segítő és Szolgáltató Alapítvány
Működési engedély: 2008. december 31-ig határozott időre szóló
Engedélyezett férőhelyek száma: 40 + telephelyen 12 férőhely
Ellátási terület: a működési engedély szerint: a Magyar Köztáraság területe, az intézmény ellátási szerződés alapján fogad családokat Aszód, Dabas, Dunakeszi, Vác, Veresegyház, valamint Budapest II., XVI. és XVII. kerületéből.

Személyi feltételek
Az intézmény munkatársainak száma 15,5 fő, ami részben felel meg az NM rendelet előírásainak, az intézmény székhelyén alkalmazott munkatársak létszámát szükséges még egy fő félállású gondozóval bővíteni.
Az intézmény munkatársainak végzettsége részben felel meg az NM rendelet előírásainak, a gondozók közül két fő szociális asszisztens, egy fő érettségizett, szakképesítéssel nem rendelkezik. E végzettségek nem felelnek meg a jogszabályi előírásoknak, ezért ezeket a munkatársakat a képesítési előírás alól fel kell menteni és kötelezni kell őket az előírt szakképesítés megszerzésére.
Pszichológiai tanácsadó és jogász (heti 5-5 órában) segíti a családgondozók munkáját, illetve az otthon munkájában 2 fő önkéntes segítő is közreműködik: gyermekfoglalkozások, családi programok, korrepetálás és karbantartási munkák elvégzésével.
A munkatársak munkaszerződéssel és munkaköri leírással rendelkeznek. Az intézmény a 2008. évre vonatkozó éves továbbképzési tervvel rendelkezik.

Tárgyi feltételek
A Családok Átmeneti Otthona székhelyének épülete Erdőkertes területén, családi házas övezetben található, tömegközlekedéssel, autóbuszjárattal jól megközelíthető. Az intézmény telephelye Kerepes központjában egy régi épület felújításával került kialakításra, mellette felépült a település gyermekjóléti szolgálatának új épülete. Az otthon épületeinek létesítésekor a fenntartó figyelemmel volt arra, hogy az ne legyen a gyermekek testi, érzelmi, erkölcsi fejlődésére káros környezetben.
Az intézmény székhelyének épülete az Alapítvány tulajdonában lévő ingatlan, melynek eredeti funkciója lakóház volt. A házban 10 szoba található, ezekben 40 férőhely került kialakításra. A házban továbbá 2 nappali szoba, 2 konyha-étkező, 4 fürdőszoba, 1 iroda, munkaszoba, egy több funkciós közösségi helyiség (munkaszoba, gyermekjátszó, csoportszoba), a munkatársaknak külön mellékhelyiség, valamint 2 mosókonyha, 1 élelmiszer raktár áll rendelkezésre Az akadálymentes közlekedés az épületben nem biztosított. Az épület szerkezete és állapota a feladatellátásnak megfelelő. Az épület hátsó részének tetőterében további 2 lakószoba kialakítását tervezik. A kertben a gyermekek számára játszóteret alakítottak ki. Továbbá sport- és szabadidős eszközök: asztalitenisz, tollas labda, foci és kosárlabda is rendelkezésre állnak. Az intézmény telephelyén 12 férőhely (3 lakrész) szolgálja a gyermekek átmeneti gondozását. Minden lakószobában megfelelő számú ágy, szekrény, szükség szerint íróasztal, szék áll rendelkezésre, mindenütt van szőnyeg, függöny.
Az elhelyezési feltételek: a helyiségek száma, mérete, bútorzata és felszereltsége megfelel a jogszabályi előírásoknak. A családok nappali és éjszakai tartózkodása, tisztálkodása, étkezése, közösségi együttléte biztosított. Az otthon a szükséges textíliákról, ágyneműről, tisztasági szerekről gondoskodik.
Az intézmény székhelyén és telephelyén lévő egy-egy irodai helyiség telefonnal, fax-szal, fénymásolóval, számítógépekkel, nyomtatóval, Internet csatlakozással rendelkezik. Az otthon működtetéséhez, a gyermekek szállításához, a családok költöztetéséhez az Alapítvány egy kisbuszt biztosít.

Az ellátás szakmai feltételei
Az otthonban az ellátás a gyermekek számára az NM rendeletben foglaltaknak megfelelően teljes körűen biztosított. Az intézmény házirendje az NM rendeletben foglaltaknak megfelelő.
Az intézményi térítési díj 2008 évre nem került meghatározásra, a személyi térítési díj megállapítása és nyilvántartása a vonatkozó jogszabálynak megfelel. Az átmeneti gondozást az utóbbi időben elsősorban a hátrányos szociális helyzetű szülők gyermekei részére biztosítják, így előfordul, hogy a megállapított térítési díjat a szülő nem tudja befizetni. Térítési díj meg nem fizetése miatt azonban egyetlen gyermek sem maradt ellátatlan.

Szakmai tevékenység
A vizsgálat idején az intézmény székhelyén gondozottak száma 38 fő, 10 családban 12 felnőtt és 26 gyermek. Az intézmény telephelyén gondozottak száma 12 fő, 3 családban 6 felnőtt és 6 gyermek. Az ellátottak száma összesen 50 fő, 18 felnőtt és 32 gyermek. A gondozott felnőttek közül 5 férfi és 13 nő. A gondozott 26 gyermek (0-18 éves), akik közül 0-3 éves 9 fő. A bölcsődés korú gyermekek bölcsődébe nem járnak, mivel sem Erdőkertesen, sem Kerepesen nem működik bölcsőde. Óvodába jár 7 fő, általános iskolába minden gyermek jár (11 fő), középiskolába 2 fő jár. Az általános iskolai oktatás 1 gyermek esetében iskolaváltás nélkül, 10 fő esetében iskolaváltással biztosított.
A vizsgálat idején ellátott személyek, családok az ellátási szerződéssel rendelkező településekről (Budapest II., XVI. és XVII. Ker., Dabas, Dunakeszi, Veresegyház (1-1 család), valamint az ország más településeiről (Budapest, III. ker., Hajdúszoboszló, Szajol, Tarpa) érkeztek. Az intézmény székhelyéről (Erdőkertes) vagy telephelyéről (Kerepes) érkezett ellátott nincsen.
Az intézmény szakmai programja tartalmazza a szolgáltató tevékenység célját, alapelveit és módszereit. A szakmai programban azonban szükséges a szolgáltatótevékenység alapelveinek külön cím alatti kiemelése és kifejtése.
A „Gyermekeink védelmében” elnevezésű nyilvántartási rendszert alkalmazzák. A gondozottak személyes adatainak védelme biztosított, a személyes adatokat zárt irodában, zárható szekrényben tárolják.

Összegzés
A jogszabályi előírásoknak az intézményben dolgozók létszáma és szakképesítése csak részben felel meg. A tárgyi feltételek megfelelőek, a gondozottak elhelyezéséről, a gyermekek teljes körű ellátásáról gondoskodnak.
Vizsgálatom során az intézmény működésével kapcsolatban alapvető jogokkal összefüggő visszásságot nem tártam fel, de felkérem a Support Humán Segítő és Szolgáltató Alapítvány elnökét, hogy a személyi feltételek maradéktalan biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.

E) Tessedik Sámuel Alapítvány Családok Átmeneti Otthona
(2100 Gödöllő, Berente u. 11.)
A vizsgálat időpontja: 2008. április 23.

Az intézmény fenntartója: Szarvas-Újtemplomi Evangélikus Egyházközség
Működési engedély: 2008. december 31-ig, határozott időre szóló
Engedélyezett férőhelyek száma: 28 fő + a telephelyen 12 fő
Ellátási terület: a működési engedély szerint: a Magyar Köztáraság területe

Személyi feltételek
Az intézmény munkatársainak száma 11 fő: 7 főállású, 2 félállású és 2 részmunkaidős, ami az NM rendelet előírásainak megfelel. Pszichológiai tanácsadó és jogász (heti 5-5 órában) segíti az ellátást, a jogi tanácsadás Budapesten történik, ahová gépkocsival viszik el a tanácsadást igénylő szülőket.
Az intézményvezető, a két családgondozó iskolai végzettsége megfelel a jogszabályi előírásoknak, a szakgondozók, gondozók közül a jogszabályban előírt tíz lehetséges középfokú szakképesítéssel két gondozó rendelkezik. Az intézményvezető által kért és a szakminisztérium által megadott szakmai álláspont szerint „az előírtnál magasabb képzettséggel rendelkező munkatárs (esetünkben védőnő, óvónő) alkalmazása nem jelenti eleve a kötelező képesítési normák be nem tartását, hiszen a mindennapokban felmerülő, szaktudást igénylő helyzetekben az említett végzettségű kollégák is kellő alapossággal tudnak eljárni, így alkalmazásukra lehetőség van.”. A védőnő és az óvónő gondozói munkakörben való alkalmazása tehát nem ellentétes a jogszabály elvárásaival, a többi, előírt szakképesítéssel nem rendelkező gondozó esetében azonban szükséges a képesítési előírás alóli felmentés és a jogszabálynak megfelelő szakképesítés megszerzésének előírása.
A munkatársak munkaszerződéssel, munkaköri leírással rendelkeznek. Az intézmény a 2008. évre vonatkozó éves továbbképzési tervvel rendelkezik.

Tárgyi feltételek
Az intézmény két épülete Gödöllő családi házas övezetében található, tömegközlekedéssel, helyi és helyközi autóbuszjárattal jól megközelíthető. Az otthon létesítésekor a fenntartó figyelemmel volt arra, hogy az ne legyen a gyermekek testi, érzelmi, erkölcsi fejlődésére káros környezetben.
Az intézmény székhelyének épülete a Tessedik Sámuel Alapítvány tulajdonában lévő ingatlan, amely családok átmeneti otthona céljára épült 2005-ben. Az ingatlant a Szarvas-Újtemplomi Evangélikus Szeretetintézmények bérleti szerződés alapján bérli az Alapítványtól. A házban 28 férőhely került kialakításra. Az akadálymentes közlekedés az épületben részben biztosított. A Margaréta Ház szerződés alapján közösségi rendezvényekre használhatja a szomszéd épületben kialakított idősek otthona földszinti külön termét. Az intézmény telephelye szintén a Tessedik Sámuel Alapítvány tulajdonában lévő bérelt ingatlan, melyben 12 férőhely szolgálja a gyermekek átmeneti gondozását.
Az intézmény székhelyén hat apartmanban 12 lakószoba, 6 konyha-étkező, 6 fürdőszoba-wc, az épület emeleti részén egy kisebb gyermekjátszó, valamint 2 tároló és 1 kamra található. A munkatársaknak külön helyiség, iroda, munkaszoba nem áll rendelkezésre, az iroda a szomszéd épületben kapott helyet. Az intézmény székhelyén, a kertben, gyermekek számára játszótér került kialakításra. Az intézmény telephelyén lévő családi házban 4 lakószoba, 1 nappali szoba, 1 konyha-étkező és két wc található. Egy lakószoba átalakításával itt külön irodát rendeztek be, ehhez a technikai felszerelések is biztosítottak. Az udvaron kerti gyermekjátékok találhatók. 
Az elhelyezési feltételek a szakmai szabályoknak megfelelnek, az intézmény székhelyén és telephelyén valamennyi család elhelyezésére külön lakószobát biztosítanak. A helyiségek száma, mérete, bútorzata és felszereltsége megfelel az előírásoknak. A családok nappali és éjszakai tartózkodása, tisztálkodása, étkezése, közösségi együttléte biztosított.
Az otthon a szükséges textíliákkal, ágyneművel, tisztasági szerekkel rendelkezik. Az intézmény székhelyével szomszédos épületben biztosított iroda, valamint a telephelyén lévő munkaszoba telefonnal, fax-szal, számítógéppel, nyomtatóval, Internet csatlakozással rendelkezik. Az otthon működtetéséhez az Alapítvány szükség szerint személygépkocsit biztosít

Az ellátás szakmai feltételei
Az otthonban az ellátás a gyermekek számára az NM rendeletben foglaltaknak megfelelően teljes körűen biztosított.
Az intézmény házirendje tartalmazza az NM rendelet 112. § (1) bekezdésében foglaltakat. A házirendet az intézmény székhelyén és telephelyén jól látható helyeken kifüggesztették.
Az intézményi térítési díj 2008 évre nem került meghatározásra, a személyi térítési díj megállapítása és nyilvántartása a vonatkozó jogszabálynak megfelel.

Szakmai tevékenység
A vizsgálat idején gondozottak száma 44 fő, 13 családban 15 fő felnőtt és 29 gyermek. A gondozott felnőttek közül 2 férfi és 13 nő. A gondozott 29 gyermekből 0-3 éves 12 fő, a többi gyermek (17 fő) 4-13, ill. 17 év közötti életkorú. A 17 éves kiskorú lány maga is leányanya, gyermeke fél éves. A gyermekek közül bölcsődébe 2 fő jár. Óvodába jár 5 kisgyermek. Általános iskolába minden tanköteles gyermek jár (12 fő), közülük 3 fő speciális tantervű, gyógypedagógiai intézménybe.
Az intézmény működési engedélye szerint az intézmény székhelyének ellátási területe országos, míg a telephely ellátási területe Pest megye közigazgatási területe. A vizsgálat idején ellátott személyek, családok nagyobb része fővárosi és Pest megyei lakóhelyű, kisebb része más megye településeiről érkezett.
Az intézmény szakmai programja tartalmazza az intézmény székhelyén és telephelyén végzett szolgáltató tevékenység célját, alapelveit és módszereit, valamint a telephelyen – Félúti Ház – nyújtott szolgáltatás sajátosságait.
A szülő(k) munkavégzése, indokolt távolléte vagy akadályoztatása esetén a gondozók, szakgondozók által biztosított a gyermekek felügyelete, illetve a megfelelő napközbeni ellátáshoz való hozzájutás, más humán szolgáltatások elérése (gyermek-egészségügyi, közoktatási stb.), valamint a szabadidő kulturált eltöltése. A Margaréta Házban minden délelőtt 8-15 óra között és hetente három délután 15-18 óra között, míg a Félúti Házban heti három alkalommal, délután 15-19 óra között rendszeres gyermekfelügyelet biztosított.
Az ellátás indokai megfelelnek a törvényben meghatározott jogosultsági feltételeknek. Az elmúlt évben a lakhatási problémák mellett jelentősen nőtt a bántalmazás miatt bekerült anyák, ill. családok száma. A vizsgálat idején ellátott 13 anya közül 5 fő (38,5%) lakhatási probléma miatt kért ellátást, 8 fő (61,5%) bántalmazás miatt él az otthonban. Az átmeneti gondozás időtartama családonként változó, ismételt bekerülés az elmúlt évben nem fordult elő.
A munkatársak folyamatos szakmai együttműködést alakítottak ki a családok lakóhelye szerinti települések szolgáltató intézményeivel és hatóságaival.
A „Gyermekeink védelmében” elnevezésű nyilvántartási rendszert alkalmazzák. A gondozottak személyes adatainak védelme biztosított, a személyes adatokat zárt irodában, zárható szekrényben tárolják.

Összegzés
A jogszabályi előírásoknak az intézményben dolgozók létszáma és szakképesítése csak részben felel meg. A tárgyi feltételek megfelelőek, a gondozottak elhelyezéséről, a gyermekek teljes körű ellátásáról gondoskodnak.
Vizsgálatom során az intézmény működésével kapcsolatban alapvető jogokkal összefüggő visszásságot nem tártam fel, de felkérem az intézmény vezetőjét, hogy a személyi feltételek maradéktalan biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.

F) Fészek Egyesület Gyermekek Átmeneti Otthona
(2030 Érd, Karolina u. 3.)
A vizsgálat időpontja: 2008. március 27.

Az intézmény fenntartója: Fészek Egyesület 
Működési engedély: határozatlan idejű
Engedélyezett férőhelyek száma: 14 fő (ebből öt fő szülő befogadására alkalmas hely)
Ellátási terület: Érd (59823 lakos, 5 férőhely), Budaörs (25243 lakos, 1 férőhely), Százhalombatta 17128 lakos, 5 férőhely) és Diósd. A gyermekek átmeneti otthona az ellátási szerződést kötő településeken kívül Pest megye egész területéről fogad gyermekeket.

Személyi feltételek
Az átmeneti otthonban a feladatokat nyolc munkatárs látja el. A szakmai vezető pedagógus, szociális szakvizsga megszerzése folyamatban van. A nevelők pedagógus, a családgondozó szociálpedagógus végzettségűek, a megfelelő szakképesítéssel rendelkeznek. A három gyermekfelügyelő közül szakirányú szakképesítése két főnek van, egy fő az előírt szakképesítéssel nem rendelkezik. A pszichológiai tanácsadó munkakört ellátó munkatárs és a gyermekvédelmi asszisztens előírt szakirányú szakképesítésének megszerzése a vizsgálat idején folyamatban volt.

Tárgyi feltételek
Az intézmény épülete Érd Város központjában helyezkedik el, a busz és vasútállomástól 10 perc sétával megközelíthető, a közelben van orvosi rendelő és bölcsőde is. A 310 négyzetméteres családi ház egyben a Fészek Egyesület székhelye is. Az épületet kerti játékokkal felszerelt, sportolásra alkalmas kert veszi körül. Az emeleten kialakított öt szoba a nagyobb, három évesnél idősebb gyermekek elhelyezésére alkalmas. Az emeleten van a mosókonyha, amely egyben szárítóhelyiség is. A 3 év alatti gyermekek a földszinten számukra berendezett „babaszobában” helyezik el. Az otthonban külön a fiúk, a lányok és a 3 év alatti gyermekek részére alakítottak ki fürdő, mosdó és WC helyiséget. A közös programokra, beszélgetésekre, tv-nézésre az ugyancsak a földszinten található nappali ad lehetőséget. A melegítő-konyha, nevelői szoba, raktárhelyiségek, kapcsolattartásra kialakított szoba ugyancsak van az épületben. A nevelő szobában helyezték el a pályázati úton nyert, oktató programokkal felszerelt számítógépet, amelyet a gyermekek tanulását, információszerzését segíti. Az épületben lévő egyesületi iroda telefonnal, számítógéppel, nyomtatóval, Internet csatlakozással felszerelt az Egyesület saját személygépkocsival rendelkezik.

Az ellátás szakmai feltételei
Az átmeneti otthonban az ellátás az NM rendeletben foglaltaknak megfelelően teljes körűen biztosított. 
A vér szerinti szülők és a közeli hozzátartozók előre egyeztetett időpontban látogathatják meg gyermekeket. A szakemberek a gyermekek biztonságérzete szempontjából lényegesnek tartják, hogy a kapcsolattartás ideje, rendje a gyermekek számára előre tudható, kiszámítható legyen. A hétvégéket a gyermekek otthon tölthetik, az idősebb gyermekek egyedül mennek haza, a kisebbekért vagy az iskolába mennek a szülők, vagy az otthonból viszik el őket. Bántalmazás miatt gondozásba kerülő kiskorúak esetén az ellenőrzött kapcsolattartásra kiemelt hangsúlyt fektetnek a szakemberek.
A házirend tartalma megfelel a jogszabályi feltéteknek, azt az épületben mindenki számára jól látható helyen kifüggesztették.
A térítési díj megállapítása és nyilvántartása a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelel. Az átmeneti gondozást az utóbbi időben elsősorban a hátrányos szociális helyzetű szülők gyermekei részére biztosítják, így előfordul, hogy a megállapított térítési díjat a szülő nem tudja befizetni. Térítési díj meg nem fizetése miatt azonban egyetlen gyermek sem maradt ellátatlan.
Az érdekképviseleti fórum alapításának és működésének szabályai megfelelnek a Gyvt.-ben foglaltaknak. Az otthonban elhelyezek panaszládát, azt a gyermekek többnyire az egymás közötti konfliktusaikat (veszekedés, kisebb verekedések) jelzésére veszik igénybe.

Szakmai tevékenység
A szakmai program a hatályos jogszabályi rendelkezések alapján készült, de nem tartalmazza, a lakóhelyükről önkényesen eltávozó, átmenetileg felügyelet nélkül maradó gyermekek átmeneti gondozásának, továbbá az otthontalanná vált szülők elhelyezésének lehetőségét. A szakmai program a gondozás-nevelés feladatai között nevesíti a felsőfokú tanulmányokat folytató gyermek taníttatási költségeinek biztosítását. A hatályos szabályozás szerint az átmeneti gondozás 18 éves korig adható, azt a fiatal felnőttre nem lehet kiterjeszteni.
2007. évben az intézmény 47 gyermeket és 6 édesanyát gondozott (apa és gyermek közös elhelyezésére nem volt példa). Anya és gyermek együttes elhelyezésére a Gyvt. 45. (3) bekezdése alapján – a szülő otthontalansága okán – kerül sor. (6 anya, 14 gyermek). Hét gyermeket a szülők életvitele miatt kellett gondozásba venni, nyolc esetben a gyermek magatartása, illetve a szülőkkel való konfliktus volt a gondozásba vétel oka. Hárman bántalmazás, szexuális zaklatás miatt kerültek az otthonba. A szülők betegsége, egyéb akadályozatása miatt 15 gyermeket volt szükséges gondozásba venni. A 2007-ben gondozásba kerülő gyerekek mindegyikével kapcsolatban állt a gyermekjóléti szolgálat, egy részüknél gondozásba vételüket hatósági intézkedés (védelembe vétel) is megelőzte.
Az átlagos gondozási idő 4 hónap. Az otthonából önkényesen eltávozott, vagy átmenetileg felügyelet nélkül maradó gyermekek 1-2 napig maradnak az otthonban, egy évnél hosszabb idejű gondozás nem fordult elő. Huzamosabb idejű gondozásra általában a krízishelyzetben, gyermekével együtt lévő anya esetében kerül sor. Vér szerinti családjába 26 gyermek került vissza, 14 gyermek esetében szükség volt gyermekvédelmi szakellátásba helyezésre. Az elmúlt években a hazagondozott és a szakellátásba kerülő gyermekek arány átlagosan 75-25% volt. 2007-ben nőtt a szakellátásba kerülő gyermekek száma. A szakemberek szerint ennek komoly finanszírozási háttere is van, ugyanis az önkormányzatok az átmeneti gondozásra biztosított férőhelyeket nem szívesen finanszírozzák, inkább döntenek a gyermekek családból való kiemeléséről.
A vizsgálat idején az átmeneti otthonban hat 3-17 év közötti gyermeket gondoztak. Az átmeneti otthon lakója volt még két anya is, egyikük egy három éves kislánnyal, a másik hat hónapos terhesen egy ötéves gyermekkel költözött az otthonba. A várandós anyát az otthon üres férőhelyre, Esztergomból fogadta, az átmeneti gondozás hiányában hajléktalanná váltak volna. 
A gondozásba vételt követően az intézmény családgondozója kapcsolatba lép a gyermek lakóhelye szerint illetékes családgondozóval, ezt követően közösen dolgoznak a család sorsának mielőbbi rendezése érdekében. A pszichológus elsősorban a gyermekkel, szükség szerint a szülőkkel is foglakozik, van példa arra is, hogy a gyermekjóléti szolgálat pszichológusa folytatja a korábban megkezdett terápiát.
Iskola és óvodaváltásra csak akkor kerül sor, ha a gyermek Érdtől távolabb eső településről kerül gondozásba. A szakmai vezető, fontosnak tartja, hogy a gondozásba vételt követő első napon a gyermeket elkísérjék az iskolába, kapcsolatba lépjenek a pedagógusokkal, akik azt követően a gyermekkel kapcsolatos esetmegbeszéléseken rész vesznek
Az intézmény a gyermekjóléti szolgálat jelzőrendszeri értekezletein rendszeresen képviselteti magát, munkájuk megismertetése érdekében nyílt napokat tartanak, az ellátott településeken igyekeznek megismertetni magukat.
A munkatársak rendszeresen részt vesznek képzéseken, továbbképzéseken, képviseltetik magukat szakmai konferenciákon.
A nevelő a gyermekek szabadidejének hasznos eltöltésére, sport és egyéb kulturális programokat szervez, részt vesznek a város művelődési háza rendezvényein, sportolásra az udvar, illetve a közelben található sportpálya alkalmas. Az elmúlt évben jótékonysági koncertet szerveztek Budapesten, a fővárosi programokra azonban – anyagiak hiányában – ritkán jutnak el. A név-és születésnapokat, a nagyobb ünnepeket közösen ünneplik. Az elmúlt év nyarán – pályázati támogatással egy hetet tölthettek a gyermeke a velencei ifjúsági táborban 
A „Gyermekeink védelmében” elnevezésű adtalapokat vezetik, a gyermekjóléti alapellátásban részesülő gyermekek adatait nyilvántartják, a személyes adatokat tartalmazó iratokat az irodában, zárható szekrényben tárolják.

Összegzés
A jogszabályi előírásoknak intézményben dolgozók létszáma egészében, szakképesítésük csak részben felel meg. Az átmeneti otthon tárgyi feltételei jónak mondhatók, a gondozottak elhelyezéséről, teljes körű ellátásáról gondoskodnak. A helyszíni vizsgálat idején érzékelhető volt, hogy a szakemberek lelkesen fáradoznak céljuk, a gyermekek minél rövidebb időn belüli hazagondozása, ha ez nem lehetséges, megfelelő ellátáshoz való juttatása érdekében. A munkatársak kiemelt figyelmet fordítanak az átmeneti gondozás igénybevételére szoruló kisgyermekes anyákra.
Vizsgálatom során az intézmény működésével kapcsolatban alapvető jogokkal összefüggő visszásságot nem tártam fel, de felkérem a Fészek Egyesület Gyermekek Átmeneti Otthona szakmai vezetőjét, hogy a szakmai program Gyvt. szabályozásának megfelelő átdolgozására, kiegészítésére tegye meg a szükséges intézkedéseket.

A vizsgálat összegzése
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a gyermekjóléti szolgáltatást – a Gyvt-ben foglalt kötelezettségének eleget téve – Pest megye minden települése biztosítja. A vizsgálat megkezdése előtt a szociális és gyámhivatal adatszolgáltatása alapján a megyében mindössze három településen működött önálló családgondozó, a helyszíni vizsgálatok idején ez már csak két település vonatkozásban állt fenn. Pozitív tapasztalat, hogy a szolgáltatást mind több település – annak a költségvetési törvényben biztosított finanszírozási lehetőségét kihasználva intézményi társulás által fenntartott, illetve többcélú kistérségi társulás által fenntartott intézmény keretében működteti. A segítő szakemberek – jogász, pszichológus, fejlesztő pedagógus – elérhetősége azoknál a szolgálatoknál sem maradéktalan, amelyeknél az ellátotti létszám foglakoztatásukat kötelezővé teszi. Jogi tanácsadást több helyen az önkormányzat jogásza látja el. Ahol a pszichológiai tanácsadás a településen folyik az arra fordítható idő – bár arra fokozott igény mutatkozik – kevésnek bizonyult.
Tapasztalható volt, hogy az NM rendeletben meghatározott képesítési előírások megszerzése egyes intézményekben még folyamatban van, de továbbra is előfordul szakképzeten családgondozó alkalmazása is. Ugyanakkor megállapítható volt az is, hogy a gyermek veszélyeztetettségének megelőzésére, a kialakult veszélyeztetettség megszűntetése, továbbá a családjából kiemelt gyermek visszahelyezése érdekében a törvényben meghatározott feladatokat maradéktalanul a szolgáltatók nem tudják teljesíteni.
Jelen vizsgálatom során – gyermekjóléti alapellátások biztosítása tárgykörében Komárom-Esztergom megyében folytatott (OBH 4226/2006.) számú vizsgálat megállapításaival megegyezően – megállapítottam, hogy a családgondok szupervíziójának hiánya Pest megyében is anyagi okokra vezethető vissza.
A helyszíni vizsgálat tapasztalatai alapján a szolgáltatók elhelyezése, tárgyi feltételei, infrastruktúrája egymástól nagyon eltérőek.
A szolgálatok szakmai munkájával kapcsolatban megállapítottam, hogy a szabadidős programok szervezésében, adományok gyűjtésében, a nyári étkeztetés lebonyolításában többnyire szívesen vállalnak szerepet. Volt azonban olyan szolgáltatást nyújtó, ahol a prevenciós tevékenység teljesen hiányzott. Hiányosság mutatkozott a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszer szervezésével, működtetésével kapcsolatban is, de egyre több szolgáltató számolt be a rendőrség segítő együttműködéséről. Több helyen hiányzott a jelzések és az azokra adott válaszok írásbeli rögzítése. Ugyanakkor továbbra is tapasztalható az orvosok jelzésének hiánya, a pedagógusok részéről pedig a veszélyeztetettség szempontjából irreleváns jelzések, a pedagógusok és a szociális munkások szemléletbeli különbsége.
Az alapellátásban, illetve a védelembe vételi eljárás során a veszélyeztetettség megszüntetése érdekében a feladatok kitűzése, azok személyre szabott, határidőre való vállalása ugyancsak több szolgálatnál hiányzott. A szakellátásban nevelkedő gyermek visszahelyezése, illetőleg az utógondozási feladatok többnyire háttérbe szorulnak, vagy elmaradnak.
A személyes adatokat tartalmazó iratokat mindenhol zártan tárolták, azonban az adatok illetéktelen személyek általi hozzáférése (konkrét esetek megbeszélése a szakmaközi konferenciákon, iratborító külzetén való személyes adatok feltűntetése) nem minden szolgáltatónál biztosított.
Megállapítottam, hogy a gyermeki jogok ismertetése a szolgáltatók többségénél formális, illetőleg a jogismeret, jogtudat formálására tett kísérleteikben az iskolák nem partnerek.
A legnagyobb hiányosságot – a Komárom-Esztergom megyében folytatott vizsgálat tapasztalataihoz hasonlóan – az átmeneti gondozással összefüggésben tapasztaltam. Helyettes szülői hálózatot a megyében hét önkormányzat és két egyesület tart fenn. Az önkormányzati férőhelyek száma 62, az egyesületeknél a nevelőszülői hálózat működteti a helyettes szülői hálózatot, átmeneti gondozást évek óta nem végeznek. A családok átmeneti otthonának fele két településen (Érd, Százhalombatta) működik, a megye dél-keleti és észak–nyugati része ellátatlan. Gyermekek Átmeneti Otthona csak Érden van. A települések jelentős része az átmeneti gondozást semmilyen formában nem biztosítja. Az átmeneti gondozás biztosításának hiányossága és a gyermek családból való kiemelése közötti összefüggésre az Érdi Gyermekek Átmeneti Otthonában szerzett tapasztalatok utaltak.
A Komárom-Esztergom megyei vizsgálat tapasztalatait összegző jelentés a lakosságszáma alapján gyermekek, illetve családok átmeneti otthona működtetésre köteles önkormányzatokat felkérte a mulasztásos törvénysértés megszüntetésére, az ajánlásokat a képviselő-testületek elfogadták. Az ajánlások megvalósulására tett intézkedésekről való tájékoztatás során azonban azt tapasztaltam, hogy az önkormányzatok – anyagi erőforrás hiányára hivatkozva – továbbra sem gondoskodnak az átmeneti gondozást biztosító intézmények működtetéséről, helyettes szülők foglakoztatásáról.
Mindebből következően megállapítottam, hogy a gyermekjóléti szolgáltatás minden településen való biztosítása a törvényi kötelezettségek teljesítésének előfeltétele, azonban ahhoz nem elegendő. A kisebb településeken heti néhány órában jelenlévő családgondozók, illetve az önálló családgondozóval biztosított gyermekjóléti szolgálatok nem tudják a Gyvt.-ben foglalt feladataikat maradéktalanul ellátni, többnyire a krízishelyzeteket sem tudják kezelni, a szociális munka körén túlmutató problémakezeléshez hiányoznak a szakemberek, a gyermekjóléti központok speciális szolgáltatásai nem elérhetők. Az NM rendelet melléklete a legalább 5000 gyermeket ellátó szolgáltatókhoz rendel gyógypedagógiai és/vagy fejlesztőpedagógiai, pszichológiai, jogi tanácsadást, ebből következően a jogszabályban meghatározottnál kevesebb gyermeket ellátó szolgáltatónál a szakemberek hiánya – a hatályos jogi szabályozás szerint – nem kérhető számon. 
A Gyvt. 39-40. §-ában meghatározott, gyermekjóléti alapellátási kötelezettségei körébe tartozó szolgáltatások és intézményeik működési kiadásaihoz kapcsoló hozzájárulást a központi költségvetés nem a településen élő gyermekek és a feladat ellátás alapján állapítja meg, az a települési önkormányzat lakosságszámához igazodik. Figyelemmel arra, hogy a feladat biztosításának módjáról az önkormányzatok szabadon döntenek nem kizárt a feladat formális teljesítésének lehetősége. Álláspontom szerint a színvonalas feladatellátáshoz szakemberek szakmai tudásán, a lelkiismeretes munkáján túl elengedhetetlen, hogy az önkormányzatok döntéshozói tudomással bírjanak a szolgáltatást nyújtók – gyermekek érdekében kifejtett – tevékenységéről, annak jelentőségét elfogadják, azt a feladatellátásra fordítható, a településen élő gyermekek számához igazodó normatív állami hozzájárulás ösztönözze.
Ugyancsak megállapítottam, hogy a gyermekek átmeneti gondozásának biztosítása helyettes szülők, illetve a gyermekek és családok átmeneti otthona működtetésének hiányában nem megoldott. Bár a költségvetési törvény a többcélú kistérségi társulásban gyermekjóléti alapellátási feladatok, továbbá gyermekek átmeneti gondozását ellátó intézmények fenntartását egyaránt ösztönzi, társulásra az önkormányzatok akkor sem kötelezhetőek, ha lakosságszámuk alapján átmeneti gondozást biztosító intézmények működtetésére kötelesek.
Összességében megállapítottam, hogy különböző méretű településeken élő gyermekek és családjaik részére a gyermekjóléti szolgáltatásokhoz, átmeneti gondozáshoz való egyenlő esélyű hozzáférés nem biztosított, ami visszásságot okoz az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében deklarált, a gyermekeket az állam és a társadalom részéről megillető, kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggésben. A gyermekjóléti jelzőrendszer működésének hiányosságával összefüggő visszásságok pedig ugyanezen alapjog közvetlen sérelmének veszélyét keletkeztetik.

Intézkedéseim

Az egyes intézményeknek és azok fenntartóinak szóló kezdeményezéseimen túl:
– figyelemmel arra, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára is visszavezethető, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az Obtv. 25. §-a alapján javasolom a Kormánynak, hogy a szociális szaktárca segítségével tekintse át a gyermekvédelmi alapellátások rendszerét, finanszírozásának szabályozását, és vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy településeken élő gyermekek és családjaik részére miként biztosítható a gyermekjóléti szolgáltatásokhoz, továbbá az átmeneti gondozáshoz való egyenlő esélyű hozzáférés.
– az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Magyar Orvosi Kamara elnökét, hogy az orvosok továbbképzése során fordítson kiemelt figyelmet a Gyvt. 17. §. (2) és (3), továbbá az Eütv. 42. § (5) bekezdésében foglalt kötelezettségek teljesítésére.
– az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem az oktatási és kulturális minisztert, hogy vizsgálja meg a gyermekvédelmi alapismeretek beépítésének lehetőségét pedagógusképzés, illetve továbbképzés tananyagába.

Budapest, 2008. augusztus 1.

Dr. Szabó Máté sk.