Ügyszám:   OBH 5091/2007
Ügyintéző:  dr. Kovács Zsolt

Dr. Bihari Mihály 
elnök

Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága

Budapest
Donáti u. 35-45.
1015

Tisztelt Elnök Úr!

1. Előzmények
Egy állampolgár azért fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert álláspontja szerint az állampolgárok alapvető tájékozódáshoz való jogát sérti az a körülmény, hogy a Magyar Közlöny 2007. augusztus 9-én megjelent 106. számának VI. részében, a 8081. oldalon kezdődő Közlemények és hirdetmények rovatban közzétett „a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (Jat.) – módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt – hatályos szövege” megtévesztő, és ellentétes az Alkotmánnyal.
A jogbiztonsághoz fűződő alapvető jog sérelmének gyanúja miatt OBH 4263/2007. számon elrendelt vizsgálat megállapította, hogy a panaszban foglaltak tényszerűek, és a hivatkozott jogbizonytalanság alapvetően sérti az állampolgári jogbiztonságot. Ennek orvoslására a biztos felkérte az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy „a 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 5. §-ában foglalt kötelezettségének tegyen eleget, és kezdeményezze az 1987. évi XI. törvény módosítását, intézkedjen továbbá annak érdekében, hogy a Magyar Közlönyben és más hitelesnek tekinthető forrásokban ne jelenhessen meg megtévesztő normaszöveg.”
Az igazságügyi és rendészeti miniszter a válaszában közölte, hogy „Egyetértek azzal, hogy a jogalkotó alkotmányellenes helyzetet idézett elő azzal a mulasztásával, hogy a Jat. szövegét nem igazította az időközben módosult alkotmányhoz. Ugyanakkor nem értek egyet azzal a megállapítással, hogy a Magyar Közlöny augusztus 9-i számában megjelent egységes szerkezetű szövege megtévesztő lenne.”
Ennek indokául tájékoztatott, hogy álláspontja szerint „a Jat. – vitatott – egységes szerkezetű szövege kizárólag annyiban tekinthető „megtévesztőnek”, amennyiben az csakugyan alkotmányellenes.”
A vélt, vagy valós alkotmányellenességet az okozta, hogy az 1989. évi XXXI. törvény alapján a Jat.-ot nem tételesen vizsgálták fölül, hanem azt átfogóan és általánosan, csak a módosítás betű szerinti átírásával módosították.

2. A jogszabályok elemzése
Az 1987. évi XI. törvény a jogalkotásról (Jat.)
A törvénynek a Magyar Közlönyben 2007. augusztus 9-én megjelent egységes szerkezetbe foglalt hatályos szövege elektronikusan is megtalálható a Magyar Közlöny Kiadó http://www.magyarkozlony.hu/nkonline/MKPDF/hiteles/mk07106.pdf oldalán. Ez azonban a jelentés elkészítésekor nem egyezett meg szó szerint a Complex Jogtár Pluszban közzétett szövegváltozattal, amit azóta módosítottak, és ma már ott is a Magyar Közlönyben közzétett egységes szerkezetbe foglalt hatályos szöveg található.
Az Alkotmány módosításáról szóló 1989. évi XXXI. törvény számos pontban módosította a Jat. szakaszait. Egyes jogalkotásra jogosult szerveket megszüntetett, másokat pedig létrehozott. A módosítások átvezetése azonban nem a szükséges körültekintéssel történt meg, mert a jogalkotásra jogosult szervek átnevezését nem követte szükségszerűen az azok által alkotható jogforrások módosítása is.
Ennek következtében a Magyar Köztársaság hivatalos lapjában, valamint a hatályos jogszabályok megismerésére leggyakrabban alkalmazott elektronikus oldalakon a következő hatályos szöveg jelent meg: 1. § (1) b./ A jogalkotó szervek a következő jogszabályokat alkotják: … a köztársasági elnök törvényerejű rendeletet,
A 6. § a köztársasági elnök jogosítványai között kiemelten nevesíti a törvényerejű rendelet alkotás jogát, ami ellentétes az Alkotmány rendelkezéseivel.
A hatályos jogalkotási törvény számos további hibát is tartalmaz, mert miniszterelnök-helyettest, országos hatáskörű szerv vezetésével megbízott államtitkár rendelkezését, és a tanács rendeletét említi, de tekintettel arra, hogy ilyen jogintézmények nem léteznek, ezek nem is alkothatnak jogszabályt, szemben a köztársasági elnöknek „adott” jogalkotási lehetőséggel.

3. Az alkotmányos visszásság
Alkotmánybíróság a 11/1992.(III. 5.) AB határozatában a következőket állapította meg: A jogállamiság elve a konkrét alkotmányos szabályokhoz képest nem kisegítő, másodlagos szabály, s nem pusztán deklaráció, hanem önálló alkotmányjogi norma, aminek sérelme önmagában is megalapozza valamely jogszabály alkotmányellenességét. A jogbiztonság – az Alkotmánybíróság értelmezésében – az államtól és elsősorban a jogalkotótól azt várja el, hogy a jog egésze, egyes részterületei és egyes szabályai is világosak, egyértelműek, hatásukat tekintve kiszámíthatóak és a norma címzettjei számára előre láthatóak legyenek.
A jogalkotó alkotmányellenes helyzetet idézett elő – megsértve a jogbiztonság követelményét – azzal a mulasztásával, hogy a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény szövegét nem igazította az Alkotmányhoz, illetve a jogszabályok közzététele során ezt a mulasztását nem észlelte.

4. A visszásság feloldására tett kísérlet
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-a szerint „Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. A megkeresett szerv állásfoglalásáról, illetve esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíti az országgyűlési biztost.
Az ajánlás címzettje, az igazságügyi és rendészeti miniszter válaszából megállapítható, hogy a szaktárca felismerve a jogszabály alkotmányellenességét, több alkalommal kezdeményezte a törvény módosítását, és 2003. június 18-án egy teljesen új törvénytervezetet is benyújtottak T/4488. számon, de a kétharmados támogatást igénylő módosítási kísérlet nem járt eredménnyel.
Ennek megfelelően – a miniszteri válasz ismeretében – megállapítom, hogy ajánlásom fenntartásától sem várható a visszás helyzet rendezése, ezért további megoldást kerestem az Obtv-ben.
Az Obtv. 22. §-a alapján az országgyűlési biztos indítványozhatja az Alkotmánybíróságnál: a./ a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát; d./ mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megszüntetését.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosaként az Obtv. 22. § -ának e./ pontjában biztosított jogkörömnél fogva 
indítványozom

az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi. XXXII. törvény (Abtv.) 1. § b./ pontja alapján a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 1. § (1) b./ pontja, valamint a 6; 7; 8; és 10. §-ai és kapcsolódó rendelkezései alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát, illetve az Abtv. 1. § e./ pont alapján az Országgyűlés mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességének megállapítását és az alkotmányellenes helyzet megszüntetését.

Budapest, 2007. november 15.

Tisztelettel:

Dr. Szabó Máté sk.

Mellékletek:
1. Az OBH 4263/2007 számú Jelentés
2. Az igazságügyi és rendészeti miniszter levele