Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4937/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A Magyar Hírlap 2007. október 29-i számában megjelent „Botrány a Gelléthegyen: eltemetett kristálybarlang” című írás alapján, élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazással, hivatalból vizsgálatot indítottam. A cikk szerint az ingatlanon társasházat építő cég betemette a képződmény bejáratát.
A vizsgálat megindítását követően munkatársaim haladéktalanul megtekintették a helyszínt, majd tájékoztatást kértem az I. és a VII. kerületi jegyzőtől, valamint a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség igazgatójától.

A megállapított tényállás
Az I. kerületi polgármesteri hivatal 2000. november 17-én a Bérc u. 4/a. szám alatti ingatlanon 6 lakásos lakóépület építésére az engedélyt nem adta meg. A másodfokú hatóság a fellebbezést 2001. március 27-én elutasította, e határozatot az ingatlanfejlesztő Kft. keresettel megtámadta. A Fővárosi Bíróság 2002. február 28-án a másodfokú határozatot hatályon kívül helyezte és új eljárás lefolytatását rendelte el. Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala 2003. március 4-én az első fokú határozatot megsemmisítette és új eljárást rendelt el, továbbá az I. kerületi polgármesteri hivatal jegyzőjét az új eljárás lefolytatásából kizárta és arra a VII. kerületi jegyzőt jelölte ki.
A kijelölt hatóság az építési engedélyt 2006. június 27-én megadta, a határozat július 31-én jogerőre emelkedett, majd szeptember 22-én módosított engedélyt adott ki (jogerős október 24-én).
Az I. kerületi polgármesteri hivatal 2006. november 22-én felszólította a Kft. felelős vezetőjét a Bérc utca építkezések miatt megrongálódott burkolatának helyreállítására, december 15-én pedig a közigazgatási hivatal vizsgálatát kérte a kivitelezés során felmerült problémák miatt. A kijelölt hatóság 2007. január 17-én tájékoztatta a felettes szervet az építkezés megkezdése óta tett intézkedéseiről.
A Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság természetvédelmi őrszolgálata 2006. december 28-án értesítette a Felügyelőséget, hogy az ingatlanon barlangra utaló nyomokat talált. A helyszíni ellenőrzésen a Felügyelőség és az Igazgatóság munkatársai megállapították, hogy a járat barlangnak minősül. A Felügyelőség 2007. január 2-án az építési munkálatokat felfüggesztette és barlangtani szakvélemény készítésére kötelezte a Kft-t.
2007. január 10-én a Rózsadombi Kinizsi Barlangkutató és Hegymászó Sportegyesület engedélyt kapott a barlang feltáró kutatására és dokumentálására.
A Felügyelőség 2007. január 31-én az eljárást megszüntette és az építési tevékenység folytatásához hozzájárult. A kikötések között szerepelt, hogy „a barlangnak illetve a végpontján található kutatási pontnak a ház megépítésével egy időben új bejáratot kell nyitni, a jelenlegi bejárat és az új bejárat közé egy kivezető tárót kell építeni. A kiépített táró az épület oldala és az alapozógödör oldalfala között haladjon, szélessége minimálisan 1 méter, belmagassága ember által járható legyen. Bejárata közterületen, az ingatlan bejárata mellett nyíljon.” A hatóság előírta azt is, hogy „az ingatlan tulajdonosa (vagyonkezelője, használója) tűrni köteles, hogy a Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság, a természetvédelmi hatóság, illetve az általuk erre feljogosított személyek, továbbá az állam tulajdonosi jogait gyakorló szerv felhatalmazásával eljáró személyek a barlangot megközelítsék.” A kikötések között szerepelt még, hogy a barlangot, barlangbejáratot, azok állagát az építtető és az ingatlantulajdonos nem veszélyeztetheti, nem tömheti el, továbbá tevékenységét köteles oly módon végezni, hogy az építési munkák a barlang állagát, állapotát ne veszélyeztessék.
2007. március 2-án az I. kerület polgármestere bejelentette, hogy Operatív Munkabizottság megalakítását kezdeményezi és az abban való részvételre felkérte a Felügyelőség, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal, a Természetvédelmi Hivatal Barlangtani Osztálya, a Magyar Államkincstár és a VII. kerületi önkormányzat képviselőjét.
A munkabizottság április 25-én tartott ülésén elhangzott, hogy az építtető saját költségén vállalta a barlang bejáratának közterületi kivezetését. A Kincstári Vagyoni Igazgatóság képviselője erre úgy nyilatkozott, hogy az építtető jobban jár ennek a kiépítésével, mintha szolgalmi utat enged átvezettetni a területén.
A minisztérium természet- és környezetmegőrzési szakállamtitkára 2007. június 1-jén arról tájékoztatta az I. kerületi polgármestert, hogy a Citadella-kristálybarlang mesterséges bejárati tárójának kiépítési kérelme április 24-én érkezett meg a minisztériumhoz. „Az abban foglaltak teljes mértékben megfelelnek úgy az építkezés felfüggesztését megszűntető végzés vonatkozó feltételeinek, mint egy, a nagyközönség számára soha látogathatóvá nem tehető barlang megközelítési kívánalmainak.”
A kérelmező 2007 júniusában módosította a táróra vonatkozó kérelmét. Eszerint a táró nyomvonala két telken (Bérc u. 4/A. és 4/B.) vezet, az utcai bejárat az utóbbiról nyílna. A minisztérium 2007. július 25-én szakhatósági állásfoglalás kialakítása céljából megkereste az I. és a VII. kerületi polgármesteri hivatalt, augusztus 1-jén pedig hiánypótlásra hívta fel a Kft-t. 2007. október 3-án az I. kerületi jegyző más hatóság kijelölését kérte. A VII. kerületi polgármesteri hivatal a táróra vonatkozó szakhatósági hozzájárulását megadta.
2007. október 27-én a hatóságok a helyszínen megállapították, hogy „a barlang bejáratát több méter magas, agyagos földdel eltömedékelték”.
A Felügyelőség október 29-én az építési munkálatokat megtiltotta és kötelezte a Kft-t a barlang bejáratának kézi erővel történő szabaddá tételére (határidő: október 31.) valamint barlangtani szakvélemény elkészítésére (határidő: november 30.). A Kft. október 31-én bejelentette, hogy a barlang bejáratát szabaddá tette. A Felügyelőség a természetvédelmi bírság kiszabására irányuló eljárást október 29-én megindította.
A Kft. a 2007. október 29-én kelt közleményében kifejtette, hogy a cég addig több, mint 5 millió Ft-ot költött a barlang megóvására. A közlemény szerint a barlang bejáratának környezetében ideiglenes jelleggel az építési munkák folytatásához szükséges töltőföldet tároltak.
Az Operatív Munkabizottság 2007. október 31-én újabb ülést tartott. A minisztérium képviselője úgy nyilatkozott, hogy nincs a barlang kijáratára vonatkozó jogszabályi előírás, a megoldásnak azonban olyannak kell lennie, amely lehetővé teszi a barlang kutathatóságát. A Felügyelőség képviselője elmondta, hogy mindaddig nem járulnak hozzá az épület használatbavételi engedélyéhez, amíg nincs meg a kijárat.
Az I. kerületi polgármester 2007. október 31-én a barlang felszíni környezetének védetté nyilvánítását kezdeményezte. A környezetvédelmi miniszter szerint ez nem indokolt, ugyanakkor teljes építési tilalom elrendelését kezdeményezte. Ennek ismeretében a polgármester a barlang helyi védetté nyilvánítási eljárásának megindítása érdekében a főpolgármesterhez fordult.
A Felügyelőség 2007. december 4-én – a január 31-én kelt határozat szerinti kikötésekkel – hozzájárult az építkezés folytatásához. Az indokolás szerint a Kft. a barlang megközelítését lehetővé tette, a barlangtani szakvéleményt benyújtotta, amely szerint a barlang állapotában károsodás nem történt. A határozat ellen a sportegyesület elnöke 2007. december 11-én fellebbezéssel élt és egyidejűleg panaszt nyújtott be a minisztérium jogi szakállamtitkárához, kifejtve a táróval kapcsolatos aggályait.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A vizsgálat megállapításai
1. A barlangok külön védetté nyilvánítási eljárás lefolytatása nélkül is védett természeti értéknek minősülnek. A kiemelkedő jelentőségű barlangokat a környezetvédelmi miniszter fokozottan védetté nyilváníthatja. Ha indokolt, a barlangok felszíne is védetté nyilvánítható.
A barlangvédelem célja a barlangok természetes állapotának megőrzése, a károk elhárítása, csökkentése. Ehhez értelemszerűen szükség van a barlang szakemberek általi kutathatóságának biztosítására. 
A barlangtani kutatásvezetők szakvéleményéből megállapítható, hogy a mintegy 60 méter hosszan és 17 méter mélységig feltárt, ásványképződményekkel rendkívül gazdagon díszített barlang kiemelkedő természeti értéket képvisel.
A Citadella kristálybarlang – bár 2006 végén fedezték fel – akkor vált szélesebb körben ismertté, amikor 2007 októberében agyagos föld került a bejárata elé, lehetetlenné téve az abba való bejutást.
Az ombudsmani vizsgálat célja annak feltárása, hogy az érintett hatóságok mit tettek a barlang megóvása érdekében, figyelemmel arra is, hogy a barlang bejáratának közvetlen közelében egy társasház építése folyik.
2. Az építkezés engedélyezésével kapcsolatban annyit jegyzek meg, hogy arra – kijelölt hatóságként – a VII. kerületi jegyző adott engedélyt. Az I. kerületi jegyző kizárását a közigazgatási hivatal azzal indokolta, hogy az építkezéssel érintett szomszédos ingatlan tulajdonosa az I. kerületi önkormányzat, továbbá a kérelmező elfogultságot jelentett be az I. kerületi jegyzővel szemben. A hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 19. § (3) és (6) bekezdésére hivatkozással hozta meg döntését. A (3) bekezdés a köztisztviselő kizárásáról („az eljárásban nem vehet részt köztisztviselőként az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése nem várható el”), a (6) bekezdés pedig a szerv saját ügyében való részvételének tilalmáról szól („a közigazgatási szerv a saját ügyének elintézésében nem vehet részt”). Bár a kizárás közel öt éve történt, utalni kell arra, hogy a kijelölt hatóság nem valamely szomszédos, hanem az építkezéstől földrajzilag távolabb eső kerület jegyzője lett. Ezzel kapcsolatban felmerül az is, hogy a hegyes területen való építkezés engedélyezése speciális szakmai ismereteket igényelhet.
3. Az Alkotmánybíróság 28/1994. (V. 20.) AB határozata szerint „A környezethez való jog sajátossága abban áll, hogy alanya valójában az „emberiség” és a „természet” lehetne. (…) A természetben okozott károk véges javakat pusztítanak, sok esetben jóvátehetetlenek, a védelem elmulasztása visszafordíthatatlan folyamatokat indít meg.”
A Felügyelőség a barlangról való tudomásszerzését követően néhány napon belül barlangtani szakvélemény elkészítésére kötelezés mellett felfüggesztette az építési tevékenységet, annak folytatásához pedig – kikötésekkel – az elkészített szakvélemény alapján járult hozzá, amely egyebek mellett azt is tartalmazza, hogy a megfelelő feltételek teljesülése esetén az építési munkálatok folytathatók.
A barlang bejárata előtti terület feltöltését a Felügyelőség a 2007. október 27-én tartott helyszíni ellenőrzésen észlelte. Október 29-én megtiltotta az építkezést, kötelezte a Kft-t a bejárat szabaddá tételére valamint a barlangtani szakvélemény elkészítésére. Október 30-án munkatársaim a Felügyelőség szakembereivel a helyszínen azt tapasztalták, hogy folyamatban van a föld kézi erővel történő elszállítása. Az akkor végzett egyéb munkálatok célja az építési anyagok deponálása, biztonságba helyezése, valamint az állagmegóvás volt. A Felügyelőség a természetvédelmi bírság kiszabása iránti eljárást megindította.
4. A Tvt. értelmében a barlang védettsége kiterjed a mesterségesen létrehozott bejárati szakaszára is. A barlangok kiépítésének szabályait az R. 18. §-a állapítja meg, a Tvt. pedig rögzíti, hogy ahhoz a miniszter engedélye szükséges.
A Felügyelőség 2007. január 31-én az építkezés folytatását feltételekhez kötötte, amelyek között szerepelt a barlanghoz vezető táró megépítése. A december 4-én kelt, szintén az építkezés folytatásának engedélyezéséről hozott határozata megismételte a feltételeket, így a táró kialakításával kapcsolatban is ugyanazokat a követelményeket támasztotta.
A táró kiépítésére vonatkozó engedélyt a miniszter adja ki, a részletes feltételeket is ő állapítja meg, a Felügyelőség a megépítés szükségességét és legfeljebb általánosságokat írhat elő. A barlang felszíni környezetének védetté nyilvánítása és a táró paraméterei (vonalvezetése) tárgyában nem kívánok állást foglalni, csupán azt jegyzem meg, hogy a tárónak olyannak kell lennie, amely lehetővé teszi a barlang kutathatóságát. Szükséges hangsúlyozni, hogy a környezetvédelmi hatóság mindaddig nem járul hozzá az épület használatbavételi engedélyéhez, amíg nincs meg a kijárat.
5. A Tvt. indokolása szerint a rendelkezésünkre álló természeti erőforrásokkal oly módon kell gazdálkodni, hogy azok tartósan rendelkezésre álljanak, megújuló és önfenntartó képességük ne kerüljön veszélybe. A természet védelme feltételezi, hogy az egész társadalom a tőle elvárható módon és mértékben együttesen vegyen részt a természet védelmének megvalósításában, azon elv alapján, hogy az érdekek ütközése esetén a természetvédelmi érdek elsődlegességét kell vélelmezni. Így az állam, az állampolgárok, a jogi személyek és más szervezetek egyaránt részesei a természet védelme tartós folyamatának.
A törvényben megjelenik, hogy a természeti értékek és területek védelme minden természetes és jogi személy, valamint más szervezet kötelessége. Ennek érdekében a tőlük elvárható mértékben kötelesek közreműködni a veszélyhelyzetek és károsodások megelőzésében, a károk enyhítésében, következményeik megszüntetésében, a károsodás előtti állapot helyreállításában.
Az Operatív Munkabizottság megalakítása ezt a haladó szemléletet testesíti meg.

Összefoglalás
A barlangtani szakvélemény megállapította, hogy az egyedülálló képződmény a 2007. októberi esemény miatt nem károsodott. A Felügyelőség a barlang felfedezésekor és az agyagos földnek a barlang bejárata elé kerülésekor haladéktalanul intézkedett.
A barlang védelme, és ebből következően az egészséges környezethez való jog biztosítása feltételezi a szakemberek általi rendszeres kutathatóságot. Ezt szolgálja a végleges táró, amely még nem készült el, sőt, a jelentés készítésének időpontjában még arra vonatkozó engedély sincs. Az engedélyezési eljárás lefolytatását nehezíti, hogy módosult a terv, valamint az építtető és a barlangkutatók eltérően kívánják kialakítani a tárót.

Figyelemfelhívás
Felkérem a környezetvédelmi és vízügyi minisztert, hogy gondoskodjon a táróra vonatkozó engedélyezési eljárás mielőbbi lefolytatásától.
Felkérem az érintetteket, hogy e kiemelkedő természeti érték megóvása érdekében működjenek együtt.

Budapest, 2008. január 16.

Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
1996. évi LIII. törvény a természet védelméről (Tvt.)
4. § E törvény alkalmazásában:
e) védett természeti érték (természetvédelmi érték): e törvény vagy más jogszabály által védetté, fokozottan védetté nyilvánított – kiemelt természetvédelmi oltalomban részesülő – élő szervezet egyede, fejlődési alakja, szakasza, annak származéka, illetőleg az élő szervezetek életközösségei, továbbá barlang, ásvány, ásványtársulás, ősmaradvány.
5. § (1) Minden természetes és jogi személy, valamint más szervezet kötelessége a természeti értékek és területek védelme. Ennek érdekében a tőlük elvárható mértékben kötelesek közreműködni a veszélyhelyzetek és károsodások megelőzésében, a károk enyhítésében, következményeik megszüntetésében, a károsodás előtti állapot helyreállításában.
22. § Kiemelt oltalmuk biztosítása érdekében védetté kell nyilvánítani a tudományos, kulturális, esztétikai, oktatási, gazdasági és más közérdekből, valamint a biológiai sokféleség megőrzése céljából arra érdemes
h) felszíni, felszínalaktani képződményt és barlangok felszínét.
23. (2) E törvény erejénél fogva védelem alatt áll valamennyi forrás, láp, barlang, víznyelő, szikes tó, kunhalom, földvár. Az e bekezdés alapján védett természeti területek országos jelentőségűnek [24. § (1) bekezdés] minősülnek.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában:
a) a barlang a földkérget alkotó kőzetben kialakult olyan természetes üreg, melynek hossztengelye meghaladja a két métert és – jelenlegi vagy természetes kitöltésének eltávolítása utáni – mérete egy ember számára lehetővé teszi a behatolást.
48. § (1) Barlang védettsége kiterjed bejáratára, teljes járatrendszerére, a befoglaló kőzetére, képződményeire, formakincsére, bármilyen halmazállapotú kitöltésére, természetes élővilágára, továbbá a mesterségesen létrehozott, bejárati vagy barlangrészeket összekötő szakaszára.
(4) Ha a barlang természetes állapotának fenntartása szükségessé teszi, felszíni területére jogszabály, a természetvédelmi hatóság, vagy a természetvédelmi hatóság kezdeményezésére más, hatáskörrel rendelkező hatóság korlátozást rendelhet el, illetve az védett természeti területté nyilvánítható. Felszíni területnek minősül a földfelszínnek az a része, amely a barlang természetes állapotára közvetlen kihatással van.
(5) Barlang védőövezetét a felszíni területen a miniszter jogszabályban állapítja meg, és ebben rendelkezik a védőövezetre irányadó korlátozásokról is.
49. § (1) A barlangokat és a 48. § (5) bekezdése szerinti védőövezetet az ingatlan-nyilvántartásban, külön jogszabályokban meghatározottak szerint – a természetvédelmi hatóság kezdeményezése alapján – fel kell tüntetni.
50. § (1) Az ingatlan tulajdonosa (vagyonkezelője, használója) tűrni köteles, hogy az igazgatóság, a természetvédelmi hatóság, illetve az általuk erre feljogosított személyek, továbbá az állam tulajdonosi jogait gyakorló szerv felhatalmazásával eljáró személyek a barlangot megközelítsék, az idegenforgalom számára kiépített barlangot meglátogassák. Az e tevékenység során okozott tényleges kárt az ingatlantulajdonos (vagyonkezelő, használó) részére meg kell téríteni.
(2) A barlangbejáratot az ingatlantulajdonos (vagyonkezelő, használó) nem veszélyeztetheti, nem rongálhatja meg, nem tömheti el, nem zavarhatja a barlangot élőhelyül használó állatokat, és nem akadályozhatja a barlang hasznosítását.
(3) A barlang bejáratának biztonságáról, ha szükséges szakszerű lezárásáról az igazgatóság gondoskodik.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltak biztosítására az igazgatóságot szolgalmi jog illeti meg, illetve annak az ingatlannak a tulajdonosát (vagyonkezelőjét, használóját), amelyről a barlang nyílik, szolgalmi jog terheli (szolgáló telek). Ennek tényét az ingatlan-nyilvántartásba – az igazgatóság kezdeményezésére – be kell jegyezni.
51. § (1) A miniszter engedélye szükséges
a) barlang, barlangszakasz hasznosításához, illetve a hasznosítási mód megváltoztatásához;
b) barlang, barlangszakasz kiépítéséhez;
c) barlangi képződmények kimentéséhez, hasznosításához, értékesítéséhez, külföldre juttatásához.
68. § (1) Kizárólagos állami tulajdonban áll és forgalomképtelen valamennyi barlang.
78. § (1) A természetvédelmi hatóság korlátozhatja, felfüggesztheti vagy megtilthatja a védett természeti értéket és területet károsító vagy súlyosan veszélyeztető tevékenységeket. A határozat – a védett természeti érték, terület közvetlen vagy súlyos sérelme, illetve veszélyeztetése esetében – fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajthatóvá nyilvánítható.
80. § (1) Aki tevékenységével vagy mulasztásával
a) a természet védelmét szolgáló jogszabály, illetve egyedi határozat előírásait megsérti;
b) a védett természeti értéket jogellenesen veszélyezteti, károsítja, elpusztítja, vagy védett természeti terület állapotát, minőségét jogellenesen veszélyezteti, rongálja, abban kárt okoz;
c) a védett természeti területet, továbbá barlangot jogellenesen megváltoztatja, átalakítja, illetve azon vagy abban a védelem céljával össze nem egyeztethető tevékenységet folytat;
d) a védett élő szervezet, életközösség élőhelyét, illetőleg élettevékenységét jelentős mértékben zavarja;
e) a természetvédelmi hatóság engedélyéhez, hozzájárulásához kötött tevékenységet engedély, hozzájárulás nélkül vagy attól eltérően végez, természetvédelmi bírságot köteles fizetni.

13/1998. (V. 6.) KTM rendelet a barlangok nyilvántartásáról, a barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a barlangok kiépítéséről (R.)
18. § (1) Barlang, barlangszakasz kiépítése körébe tartozik a barlang védelmét, kutatását, a barlangban történő közlekedést vagy egyéb hasznosítási célt szolgáló műtárgy, műszaki létesítmény tartós elhelyezése, illetve az ezek létesítéséhez, fenntartásához kapcsolódó tevékenységek, melyek a következők:
a) a barlangot magába foglaló kőzetbe, vagy a barlang kitöltésébe tartósan beépített, vagy szilárdan rögzített lépcsők, létrák, járdák, hidak, egyéb járófelületek,
b) a barlangban található elektromos berendezések, a barlang világítása, beleértve a kábelhálózatot, világítótesteket és más alkatrészeket és tartozékokat,
c) a vízkivételt és vízhozammérést szolgáló rögzített berendezések és tartozékaik és a hidrológiai kutatást szolgáló más műtárgyak,
d) a barlang hasznosítását szolgáló rögzített berendezések és tartozékaik,
e) a maradandó járatbiztosítás,
f) a maradandó járatbiztosítással együtt létrehozott és annak részét képező barlangbejárat vagy barlangszakasz lezárása, valamint a lezárást magába foglaló műtárgy,
g) az ismert barlang, barlangszakasz mesterséges vágattal történő megnyitása, valamint ismert barlangok, barlangszakaszok között mesterséges átjáró létesítése.
(2) Nem minősül kiépítésnek a barlangot magába foglaló kőzetbe süllyesztett - az (1) bekezdés d) pontja alá nem tartozó - biztosítószerkezet, az ideiglenesen beszerelt kötél, hágcsó, a barlang feltáró kutatása során használt ideiglenes járatbiztosítás.

46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról
1. § (2) Nem terjed ki a rendelet hatálya
k) a barlangban történő építési tevékenységre.
2. § (3) A rendelet hatálya alá nem tartozó – az 1. § (2) bekezdésében említett építményekre vonatkozó hatósági engedélyek megadásához az építésügyi hatóság hozzájárulása szükséges. Ennek során az építmények építésének engedélyezésére irányuló eljárásban szakhatóságként közreműködő építésügyi hatóság csak azt vizsgálja, hogy az építmény elhelyezése és megépítése megfelel-e a településrendezéssel és az építményekkel kapcsolatos országos szakmai követelményeknek, a helyi településrendezési terveknek és a helyi építési szabályzatnak. (Hatálytalan: 2008. január 1-jétől.)