Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4841/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása
Sajtóhírek szerint 2007. október 13-án, Tökölön, a Fiatalkorúak Bv. Intézetében egy fiatalkorú fogvatartott öngyilkosságot követett el. Később alapos gyanú merült fel arra vonatkozóan, hogy a fogvatartottat – szintén fiatalkorú – zárkatársai ölték meg. 
Az ügyben – elsősorban az élethez és az emberi méltósághoz való jog védelme érdekében – hivatalból vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem a büntetés-végrehajtás országos parancsnokát. A rendelkezésemre bocsátott információk szerint 2007-ben növekedett a fogvatartottak által, egymás sérelmére elkövetett, erőszakos bűncselekmények száma. Különösen aggasztó a helyzet a fiatalkorúak körében, a szemérem elleni erőszak tekintetében. Erre figyelemmel megkerestem a legfőbb ügyészt is, hogy tájékoztasson a fiatalkorú fogvatartottakat érintően 2007-ben folytatott ügyészségi vizsgálatokról.
A vizsgálatot ezt követően kiterjesztettem a fiatalkorúak fogva tartási körülményeinek feltárására, melynek keretében munkatársaim1 helyszíni vizsgálatot folytattak a fiatalkorúak bv. intézeteiben (Tökölön, Kecskeméten, Szirmabesenyőn és Pécsett), valamint – összehasonlításképpen – három, előzetes letartóztatást is végrehajtó javítóintézetben (Debrecenben és Budapesten). 

Érintett alkotmányos jogok:
Az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettsége (Alkotmány 8. § /1/ bek.); 
Az állam kötelezettsége az ifjúság oktatására, nevelésére, védelmére (16. §);
Élethez, emberi méltósághoz való jog (54. § /1/ bek.); 
Kínzás, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánás vagy büntetés tilalma (54. § /2/);
Védelemhez való jog (57. § /3/ bek.);
A gyermek joga a testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges a védelemre (67.§)
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (70/D. § /1/ bek.)

Az alapvizsgálatban megállapított tényállás:
Az elhunyt, 19 éves fogvatartottat 2007. október 1-jén szállították a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bv. Intézetből Tökölre, a Fiatalkorúak Bv. Intézetébe. Tíz napot felkészítő részlegen töltött, ezt követően helyezték el a B/2. körlet 212-es zárkájában, négy másik fiatalkorú fogvatartottal együtt. Október 2-án pszichológus meghallgatta, öngyilkossági kísérlete, illetve szándéka nem volt. 
2007. október 13-án az adott szinten, éjjel, egyedül szolgálatot teljesítő felügyelő 20 percenként végrehajtotta az előírt zárkaellenőrzést; 23 órakor ellenőrizte a 212-es zárkában a fogvatartottak tevékenységét. A zárkából 23.15-kor jelezték, hogy az egyik társuk felakasztotta magát. A felügyelet azonnal értesíttette az ügyeletes nővért, ill. az orvost, aki 23.25-kor érkezett a helyszínre. A biztonsági tiszt eközben intézkedett a zárkatársak egymástól való elkülönítésére, továbbá a helyszín biztosítására, majd értesítette a Szigetszentmiklósi Rendőrkapitányságot, és jelentést tett az illetékes ügyésznek. Az elsődleges vizsgálatok – a helyszíni halottszemle – az idegenkezűséget kizárták; a rendőrök a helyszínen meghallgatták az elhunyt zárkatársait. 
Az intézetigazgató - különböző belső információkra tekintettel - október 15-én intézkedett a szomszédos zárkákban elhelyezett fogvatartottak kihallgatására, és ennek eredményeként merült fel az emberölés gyanúja. Az elhunyt zárkatársait ezt követően újból meghallgatták, és hárman egybehangzóan terhelő vallomást tettek az egyik társukra. Az intézetigazgató értesítette a rendőrséget, majd az érintett fogvatartottakat – a feltételezett elkövető kivételével – az újabb rendőrségi meghallgatást követően, október 16-án hajnalban átszállították más bv. intézetekbe (Szirmabesenyő, Kecskemét, Pécs). A Pest Megyei Rendőr-főkapitányságon október 17-én emberölés bűntettének megalapozott gyanúja miatt indítottak nyomozást.
A legfőbb ügyész helyettesének tájékoztatása szerint a Pest Megyei Főügyészség bv. felügyeleti ügyésze a gyermek- és ifjúságvédelmi szakági ügyésszel közösen végzett helyszíni ellenőrzést 2007. október 16-án, Tökölön. Az október 26-án készült feljegyzés szerint az intézetből október 13-án este telefonon jelentették, hogy az egyik fogvatartott öngyilkosságot követett el. Az elhunyt fogvatartottal a nevelője aznap, a munkaideje végén is beszélt, de a fogvatartott nem jelzett panaszt. A szolgálati napló alapján az éjjel egyedül szolgálatot teljesítő körletfelügyelő 20 percenként ellenőrizte a mintegy 100 m hosszú körlet zárkáit. Az intézetigazgató szerint az a megoldás, hogy éjjel egy körleten egy felügyelő van szolgálatban, szinte valamennyi bv. intézetre jellemző.  A vizsgálat során mulasztást nem tapasztaltak.
2007-ben 17 esetben indult nyomozás szemérem elleni erőszak elkövetése miatt (Tökölön 6, Szirmabesenyőn 10, a Tolna Megyei Bv. Intézetben 1 ügyben); súlyos testi sértés miatt pedig 13 esetben indult büntetőeljárás (Tökölön 4, Szirmabesenyőn 9 ügyben). 2007-ben fiatalkorú nem követett el öngyilkosságot. Az ügyészek – a büntetés-végrehajtás törvényességének ügyészi felügyeletéről szóló 1/1990. LÜ. utasítás alapján – havonta legalább kétszer folytatnak törvényességi felügyeleti vizsgálatokat a bv. intézetekben.
A bv. országos parancsnoka 2007. július 3-án kelt körlevelében felhívta a bv. intézetek parancsnokainak a figyelmét arra, hogy 2007. I. félévében a fogvatartottak által a személyi állomány, illetve egymás sérelmére elkövetett erőszakos cselekmények száma jelentősen megnövekedett. A fogvatartottak közötti agresszív cselekmények – különösen a szemérem elleni erőszak – száma főként a fiatalkorúak körében emelkedett. Az országos parancsnok utasította az intézetparancsnokokat a fenti – a fogvatartás biztonságát veszélyeztető – események számának visszaszorításához szükséges intézkedések megtételére. 
A tököli eseményt követően az országos parancsnok általános helyettese 2007. október 15-én a helyszínre küldte két munkatársát. Az általános helyettes október 18-án kelt levelében felhívta az intézetparancsnokok figyelmét arra, hogy a szemérem elleni erőszak esetszámai 2006. évhez képest jelentősen emelkedtek (2006-ban 15 eset/31 fő – 2007. október 16-ig 29 eset/46 fő). Utasította a parancsnokokat, hogy fordítsanak még nagyobb figyelmet a zárkán belül történt eseményekre: a zárkába helyezés során körültekintően járjanak el; a nevelők, pszichológusok szűrjék ki a visszahúzódóbb fogvatartottakat, és tegyenek meg mindent az esetleges sérülések felfedezése érdekében; a személyi állomány részére szervezzenek oktatást az áldozattá válás jeleiről; lehetőség szerint fokozzák a zárkán belüli tevékenység ellenőrzését; szervezzenek több zárkán kívüli programot; kísérjék figyelemmel a fogvatartottak hangulatváltozásait.
A Fiatalkorúak Bv. Intézetének igazgatója 2007. október 25-én utasítást adott ki a szökések, öngyilkosságok, illetve a zárkákon belüli nem kívánatos cselekmények megelőzésére. Az utasítás szerint a fogvatartási osztályvezető gondoskodik arról, hogy a fogvatartottak csak az általuk elrendelt esetekben maradjanak egyedül zárt helyiségben. Az egészségügyi osztályvezető háromhavonta megvizsgálja a teljes fiatalkorú fogvatartotti állományt a külsérelmi nyomok felfedezése érdekében. A pszichológiai osztályvezető megszervezi és dokumentálja a fiatalkorúakkal való személyes elbeszélgetéseket. A tapasztalatokról beszámol a fogvatartási osztályvezetőnek, aki erre figyelemmel gondoskodik a zárkába helyezésről. A fogvatartási osztályvezető és a biztonsági tisztek folyamatosan figyelemmel kísérik a fogvatartotti hangulatot. A biztonsági osztályvezető gondoskodik arról, hogy a felügyelők a váltások során, létszámellenőrzéskor a fogvatartottak nyakát szemrevételezéssel ellenőrizzék.

Helyszíni vizsgálatok
1. Munkatársaim először, 2008. január 24-én a vizsgálat alapjául szolgáló esemény – a feltételezett emberölés – helyszínén, Tökölön, a Fiatalkorúak Bv. Intézetében folytattak vizsgálatot. Az intézetben elhelyezhető fogvatartottak száma 807 fő, a telítettség 87 %-os volt. Ma már, elnevezésével ellentétben – a többi, fiatalkorúak elhelyezésére szolgáló bv. intézet kialakítása miatt – elsősorban nem fiatalkorúakat tartanak fogva, hanem felnőtt elítélteket (külön épületben, a fiatalkorúaktól szigorúan elkülönítve). Tökölön tartják fogva a HIV-fertőzötteket egy külön körletrészen (az ún. K-körlet), valamint 2007. január 1-jétől a - korábban a Magyar Honvédség által fenntartott - katonai fogdát is itt alakították ki.2
A személyi állomány létszáma 303 fő, ebből 18 a nevelői státusz. 2008. január 1-jétől két új ápolói státuszt kaptak, és 8 nevelő csak a fiatalkorú fogvatartottakkal foglalkozik. Az egész intézetben dolgozó két pszichológus és egy pedagógus segédelőadó segíti a munkájukat. Az igazgatóhelyettes szerint a fiatalkorúak összességében a személyzet „energiájának” 80 %-át kötik le, vagyis négyszer annyit kell foglalkozni velük, mint a felnőttekkel, noha sokkal kevesebben vannak. 
A fiatalkorú fogvatartottak (kizárólag férfiak) létszáma 150 fő, ebből kb. 30 az előzetesen letartóztatott, a többi jogerős elítélt (börtön és fogház fokozatban).3 A fiatalkorúak maximum 21 éves korukig tartózkodhatnak Tökölön, a 18 év alattiakat elkülönítve helyezik el. Az ún. B körleten, 2 szinten található zárkák 6-7 fősek, a férőhely 192 fő. Magatartásuk alapján nyitott, félig nyitott és zárt „rezsimben” különítik el a fiatalkorúakat. Az általános iskolai oktatás 18 éves korukig kötelező, ezen kívül különböző szakképzéseket (kőműves, járműszerelő, gumijavító) szerveznek a számukra. Könyvtár és informatikai szoba (12 új számítógéppel) is segíti a tanulásukat; havonta 5600 Ft ösztöndíjban részesülnek. Az udvaron egy nagy füves és egy kisebb salakos sportpálya áll rendelkezésre, az épületben pedig konditerem és tornaterem is található (utóbbi sürgős felújításra-festésre szorul). A szabadidő eltöltésére különböző programokat, foglalkozásokat szerveznek (filmvetítés, vetélkedők, totók, szakkörök). A meleg vizes fürdést a dolgozóknak naponta, a nem dolgozóknak hetente kétszer biztosítják. 
Igazgatói utasítás alapján 2007 nyara óta a teljes fiatalkorú állományt háromhavonta pszichológiai és egészségügyi vizsgálatnak vetik alá, az esetleges – nem jelentett – bántalmazások kiszűrése érdekében. Az októberi emberölés gyanúsítottját – az életének, testi épségének a védelme érdekében – elkülönítve, egyszemélyes elhelyezésben tartják fogva Tökölön. A fegyelmi körlet a vizsgálat idején telítve volt, a 24 fegyelmi zárkából tizenkettőt tavaly nyáron bezártak, mert emberi tartózkodásra alkalmatlannak minősítették (nincs folyóvíz, lámpa). Éjszaka 4 fő van szolgálatban az egész épületben, egy szinten egyetlen felügyelő teljesít szolgálatot.
A fogvatartottak elmondása szerint a postán feladott pénz általában két napon, maximum egy héten belül megérkezik hozzájuk, azt fel tudják használni. Probléma leginkább a megőrzésre való szállítás esetén merül fel, ilyenkor a fogvatartottak nem minden esetben tudnak hozzáférni a pénzükhöz. A telefonálásra külön összeget különítenek el, a többit a személyes szükségletek fedezésére fordíthatják. A telefonálás az ún. Contel rendszeren4 keresztül történik. A több bv. intézetben is használt rendszerben a fogvatartottak egy fényképpel ellátott vonalkódos kártyát kapnak, melynek segítségével az intézeti boltban havonta kétszer vásárolhatnak, és hetente egyszer 10 percet telefonálhatnak (az ennél gyakoribb telefonáláshoz a nevelő engedélye szükséges). Az ügyvéddel való telefonálás időtartamát és gyakoriságát nem korlátozzák. A látogatás időtartama havonta egy óra.5
A helyszínen több fogvatartott is erősen panaszkodott az étel minőségére. A később felkeresett bv. intézetekben tartózkodó, korábban Tökölön fogva tartott fiatalkorúak – munkatársaimnak az intézetre vonatkozó általános kérdésére – elsősorban az élelmezést kifogásolták (egyöntetűen ehetetlennek minősítették). Az intézetigazgató tájékoztatása szerint közbeszerzési eljárás eredményeként 2007. november 15-én ismét vállalkozói szerződést kötöttek egy kft.-vel az élelmezési tevékenység végzésére. A fogvatartottak és a személyi állomány részére külön-külön főznek.6 Az ÁNTSZ Közép-magyarországi Regionális Intézete 2008. április 17-én végzett vizsgálatot az intézetben; az élelmiszereket fogyasztásra alkalmasnak minősítették. 
Az intézetben ún. „rezsim-rendszer” működik, melyben a fogvatartottakra a bv. fokozatának megfelelő szabályok vonatkoznak, de lényegesen eltérhet az elérhető kedvezmények köre, elsősorban a szórakoztató-kulturális lehetőségek, ill. azok mértéke. A házirend szerint az intézet „azt szeretné, ha szabadulásukkor nem a társaik által kihasznált, vagy agresszivitásra hajlamos emberek kerülnének ki az intézetből,” hanem a tudásszintjük, képzettségük növekedne, ami elősegítené a társadalomba való visszailleszkedésüket. A rezsimek közötti átjárhatóság nagyon fontos, a fogvatartottakat ösztönző alapelv. Az értékelés szempontjai: a személyiség alakulása, a munkavégzés, az oktatáson való részvétel, a közösségi munka, aktivitás és a társakhoz, ill. a felügyelethez való viszony.7
2. Munkatársaim 2008. február 5-én Kecskeméten a Fiatalkorúak Regionális Bv. Intézetében és a Bács-Kiskun Megyei Bv. Intézetben tartottak helyszíni vizsgálatot. 
A II. számú (Wéber Ede utcai) objektumban található a Fiatalkorúak Regionális Bv. Intézete, mely szervezetileg különálló egységet alkot; továbbá az anya-gyermek körlet és az ún. „B-C” körlet, melyek a Bács-Kiskun Megyei Bv. Intézethez tartoznak. (A „félig-nyitott” B-C körleten, amit „parkettás körletnek” is neveznek, az EVSZ-es fogvatartottak és olyan első bűntényes, jogerős elítéltek tartózkodnak, akik 5 év alatti szabadságvesztésüket töltik.)
A fiatalkorúak bv. intézetét 1997-ben, kanadai minta alapján építették. Az intézetben 30 férőhely van (20 férfi és 10 női – előzetes, illetve jogerős – fogvatartott számára), a telítettség 100 %-os. Három 10 fős „pavilont” alakítottak ki, egyszemélyes zárkákkal, önálló fürdőhelyiséggel, melegítő konyhával és közösségi helyiséggel felszerelve. A zárkákban saját világítótest, mosdó és WC található. A zárkaajtók nappal nyitva vannak, de éjszakára bezárják őket. A fogvatartottak egymás zárkájába nem léphetnek be, csak az előtérben találkozhatnak. A férfi fiatalkorúak pavilonjában a vizesblokkok, mosdók sürgős felújításra szorulnak. A fürdés minden nap kötelező.8
Az intézethez saját sétaudvar és sportpálya tartozik. A fiatalkorúak – egyéni tanrend alapján – általános és középiskolai oktatásban részesülnek, egy lány főiskolai tanulmányokat folytat. A parancsnokhelyettes elmondása szerint különböző szakköröket és (sport, sakk, szavaló stb.) versenyeket szerveznek a számukra; 2007 decemberében ping-pong asztalt és egyéb sporteszközöket vásároltak. Jelenleg két számítógép áll a fogvatartottak rendelkezésére, de a személyi állomány régi gépeit a tervek szerint a fiatalkorú fogvatartottak kapják meg. Az objektum területén található mosodában, a faiskolában és a városban, külső munkahelyen is dolgoznak fiatalkorúak. 
Az intézetben a telefonhasználatot nem korlátozzák, a fiatalkorúak akár óránként tíz percet is telefonálhatnak, de pénz hiányában viszonylag ritkán élnek a lehetőséggel. (A Contel-rendszer működik az intézetben.) A látogatás időtartama havonta egy óra; külön látogató fogadásra alkalmas helyiség nincs, a folyosón állítják fel az asztalokat. Az ügyvédi beszélő céljára külön, lyukasztott plexiüveggel ellátott helyiséget alakítottak ki. A fiatalkorú nőket – látogató-fogadás céljából – rendszeresen szállítják megőrzésre az ország különböző részeire. A női pavilonban női felügyelők dolgoznak. A fogvatartottakkal egy vezető nevelő, egy nevelő, egy szociális ügyintéző és egy főállású pszichológus foglalkozik. Egy szerződéses pszichiátert is alkalmaznak, aki tréningeket tart. A pszichológus az újonnan befogadottak esetén személyiségvizsgálatot, továbbá heti rendszerességgel személyiségfejlesztő foglalkozásokat tart, melynek célja az értékformálás (a részvétel önkéntes). A tapasztalatok szerint a fiatalkorúak igénylik a pszichológus segítségét a problémáik feldolgozásához.
Az anya-gyermek körletet 2002 januárjában – eredetileg a fiatalkorúak bv. intézetének egyik pavilonjában – alakították ki9, majd 2003 novemberében egy önálló, új épületbe helyezték át. A körleten 20 fogvatartott és 21 gyermek (maximum egy éves korig) helyezhető el, a vizsgálat időpontjában három anya és gyermeke tartózkodott az intézetben. A körleten nevelő, főápoló, csecsemőgondozó és szerződéses gyermekorvos is dolgozik. Külön sétaudvar, illetve kert tartozik a körlethez; a látogatóhelyiség – ahol a hozzátartozók hivatali időben akár mindennap láthatják a gyermeket – rendkívül kulturált. 
A Bács-Kiskun Megyei Bv. Intézet belvárosban található I. objektumában (a Mátyási utcában) a felnőttkorú előzetesen letartóztatottakat (férfiakat és nőket) tartják fogva. Itt 94 férőhely van, de a vizsgálat napján 213 fő volt elhelyezve az objektumban, vagyis a telítettség 226 %-os volt.10 Az objektumban nincs csomagvizsgáló berendezés, így sok probléma adódik a tiltott tárgyak beviteléből. Több (12-13) zárkában a WC csak függönnyel van leválasztva. Az egyik ilyen, kb. 8 m²-es zárkában 5 ágy volt elhelyezve, egy két- és egy háromemeletes! A fegyelmi zárkák a földszinten találhatók, a vizsgálat idején egy fiatalkorú nő töltött 6 nap magánelzárás fenyítést utasítás megtagadása miatt (a döntés ellen nem élt jogorvoslattal).
A személyi állomány létszáma 147 fő, a feltöltéssel nincs probléma, a fluktuáció nem túl nagy. A három szintes I. objektumban éjszakánként szintenként egy felügyelő tartózkodik; WC azonban csak a földszinten található. Sokat túlóráznak, pénzben kifizetik, de kevés így a szabadidő. 

3. Munkatársaim 2008. február 13-án a Fiatalkorúak Regionális Bv. Intézetében, Szirmabesenyőn végeztek helyszíni vizsgálatot. Az igazgató szerint ez a „pokol tornáca”.
Az épület eredetileg a szigorított javító-nevelő munka végrehajtására szolgált, majd 2001-ig – a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bv. Intézet II. objektumaként – a dolgozó enyhébb végrehajtási szabályok (EVSZ) alá eső fogvatartottak elhelyezésére. Fiatalkorú férfiakat 2002 márciusa óta tartanak fogva. Az intézetben 115 férőhely van, az aznapi létszám 125 fő volt (ebből 30 előzetesen letartóztatott), így a telítettség 110 %-os. A zárkák 6 fősek, emeletes ágyakkal. Összesen két fegyelmi zárka és egy biztonsági elkülönítő van, további elkülönítésre nincs lehetőség. 
A személyi állomány létszáma 86 fő, ebből 4 státusz nem volt betöltve. Sok a túlóra, eddig ki tudták fizetni, de idén már ez is problémát jelent. Éjjel hat fő van szolgálatban. Az igazgató korábban megszüntette az igazgatóhelyettesi státuszt, a helyettesítési feladatokat azóta a biztonsági osztályvezető látja el. 
Az igazgató elmondta, hogy gyógyító-nevelő csoport kialakítását szeretné elérni, ezért még 2007-ben részletes tervet nyújtott be a BVOP-hoz. Mindenképp szükség lenne speciális nevelésre, jelenleg ugyanis 40-50 fősek a nevelési csoportok, és így nem tudnak külön foglalkozni a „speciális esetekkel”. A csoport létrehozását 2008 májusában engedélyezték, június 3-án kezdte meg a működését 5 fogvatartottal és egy nevelővel. Ezen kívül három nevelési csoport (előzetes, fogházas, börtönös) van, egy-egy nevelővel. Az előzetes letartóztatottakkal egy szociális előadó is foglalkozik és egy vezető nevelő koordinálja a tevékenységüket. Jelenleg egy pszichológus működik az intézetben, a korábbi pszichiáterrel nem tudtak újabb megbízási szerződést kötni; pályázatot írtak ki az egészségügyi osztályvezetői állásra. 
Az intézetben általános iskolai oktatást tartanak 50-60 fő részére; a 2007/2008-as tanévben 61 főt iskoláztak be. Az országban egyedül részt vesznek a digitális középiskolai programban is. Az internetes távoktatást 19 számítógép segítségével folytatják. Egy művészeti középiskola tanárai tánc- és zeneórákat tartanak. Különböző tanfolyamokat is szerveznek a fogvatartottak számára (kazánfűtő, kertész, kemenceépítő, targoncás). Az ECDL-Start számítógépes tanfolyamot 15 fő, a kisteljesítményű kazánfűtő tanfolyamot 12 fő végezheti el évente. Munkavégzésre jelenleg az intézetben nincs lehetőség.
2003-2004-ben részt vettek egy PHARE-projektben, melynek eredményeként ma is alkalmazzák a rehabilitációs (EQUIP) tréninget, valamint a klasszifikációt. A tréning mind a személyi állomány, mind a fogvatartottak konfliktuskezelését fejleszti. 2007-ben az esztergomi Szent Jakab Alapítvány „NE TEDD” kísérleti programjában is részt vettek. 2003 júniusa óta drogprevenciós körlet működik az intézetben (a létszáma jelenleg 8 fő). Kábítószer-prevenciós támogatásokra több esetben sikeresen pályáztak az illetékes minisztériumnál.11
A fogvatartottakat három szinten, elkülönítetten helyezik el (fogház, börtön, előzetes), a tetőtérben a közösségi helyiségek, könyvtár, tantermek találhatóak. Nagyon gyakran megrongálják a zárkák berendezését, ennek ellenére felújításra idén csupán 400 ezer Ft-ot kaptak. Az egyik fegyelmi zárka vandálbiztos mosdóját és WC-jét kirúgták a falból, a felújításra nincs pénz. A falból rendszeresen kiszedik a konnektort és a vezetékeket, ezért szükség lenne az elektromos hálózat kivitelére a zárkákból.12 A fogvatartottaknál megtalált különböző tiltott tárgyakat (szúró-vágó eszközök, motoros tetováló, vízmelegítő stb.) összegyűjtötték és kiállították.13
Személyzeti ebédlő nincs az intézetben; a fogvatartottaknak a megyei bv. intézetből hozzák az élelmet (egy tároló-melegítő konyha van). Vacsorára hetente négyszer kapnak meleg ételt. Az intézetnek közös gazdasági osztálya van a megyei bv. intézettel. A postán feladott pénz átlagosan két nap alatt kerül a fogvatartottak letéti számlájára. Az intézetben telefonkártyás rendszer működik, a védővel korlátlanul, egyéb kapcsolattartókkal hetente háromszor tíz percet beszélhetnek. A látogató-fogadásra külön helyiség áll rendelkezésre. Az intézethez viszonylag nagy sétaudvar, ill. sportpálya tartozik (3 ping-pong asztallal). A meleg vizes fürdési lehetőséget naponta 5 percben biztosítják, és a zárkákban is van meleg víz. Az elítéltek formaruhájának tisztítását az intézet végzi, az előzetesek viszont a saját ruhájukat viselhetik, és – az intézeti mosógép segítségével – maguk mossák.14
Az igazgató említést tett a Debreceni Javítóintézetről, ahol – a bíróság döntésétől függően – szintén tartanak fogva előzetesen letartóztatottakat, sokkal jobb körülmények között. A javítóintézetek a Szociális és Munkaügyi Minisztériumhoz tartoznak, és jóval több pénzt tudnak a fogvatartottakra fordítani, mint a bv. intézetek.
A helyszíni vizsgálatot követően, február 18-án megkerestem a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei főügyészt, és felhívtam a figyelmet egy Szirmabesenyőn fogva tartott (első bűntényes, csoportos rablással gyanúsított) fiatalkorúra, akinek az előzetes letartóztatását a Miskolci Városi Bíróság 2008. január 3-án rendelte el, és május 3-ig meghosszabbította. Munkatársaim ugyanis az intézetben beszéltek a fogvatartottal, és megítélésük szerint az esetében fokozottan fennállt a (többszöri) áldozattá válás veszélye!15
A megyei főügyész arról tájékoztatott, hogy a fiatalkorú kirendelt védője március 1-jén kelt és 5-én érkezett kérelmében védence előzetes letartóztatásának megszüntetését és lakhelyelhagyási tilalom elrendelését kérte a Miskolci Városi Ügyészségtől. A védő előadta, hogy védence kis növésű és súlyú, 16 éves fiú, aki gyenge fizikai erővel rendelkezik, és így a zárkatársa erőszakkal fajtalanságra kényszerítette. Ezen túl állandó bántalmazásnak van kitéve. Az ügyészség – a fiatalkorú sérelmére elkövetett bűncselekményre és az elkülönítés lehetőségének hiányára tekintettel – március 7-én indítványozta a fiatalkorú fogvatartási helyének megváltoztatását és az SzMM Debreceni Javítóintézetének kijelölését. A Miskolci Városi Bíróság március 13-án az előzetes letartóztatás megszüntetése iránti kérelmet elutasította, de a fogvatartás helyét megváltoztatta, és a javítóintézetet jelölte ki. Az indokolás szerint „a fiatalkorú sérelmére elkövetett bűncselekmény miatt célszerű a fogvatartás helyének megváltoztatása”. 
4. Munkatársaim 2008. február 26-án a Fiatalkorúak Regionális Bv. Intézetében, Pécsen folytattak helyszíni vizsgálatot. Az intézetet 2006 szeptemberében adták át, PHARE-támogatással épült. A férőhely 50 fő, a vizsgálat időpontjában 36 fő (27 jogerős elítélt és 9 előzetesen letartóztatott) volt elhelyezve az intézetben. A zárkák 1-2-3 fősek, a földszinten az előzetesen letartóztatottak, az elsőn a börtön, a másodikon pedig a fogház fokozatú elítéltek tartózkodnak. A zárkákban rögzített ágy, asztal, ülőke, zárható szekrény, mosdó, WC és zuhany, TV és esetenként hűtő is található; padlófűtés van. A fogvatartottak nem mehetnek be egymás zárkáiba.16
Két ügyvédi és egy biztonsági beszélő helyiséget alakítottak ki, a látogató fogadás céljára külön – pelenkázóval, játékokkal felszerelt – helyiség szolgál. A látogatók két automatából vásárolhatnak üdítőt és élelmet a látogatás idejére, ami havonta két óra. Az intézetben a Contel (Bv.fon) rendszer működik, a sétaudvaron is van telefon, naponta 15 percet beszélhetnek. A leggyorsabb módja a pénzküldésnek, ha a pénzt az intézet letéti számlájára utalják a hozzátartozók. Egy betonudvar (kosár- és focipálya), valamint egy tornaterem (erőgépekkel és ping-pong asztalokkal) áll a fogvatartottak rendelkezésére a sportolás, illetve a szabadlevegőn tartózkodás céljából. Külön sportruházatot és cipőt tudnak biztosítani a fogvatartottak számára. A közösségi helyiségekben mosógép, valamint mikrohullámú sütő is található. Külön étkező-helyiség nincs, a fogvatartottak a zárkában étkeznek, ugyanazt az ételt kapják, mint a személyi állomány.17 Hetente háromszor meleg vacsorát biztosítanak.
Egy fegyelmi zárka van, ahol a vizsgálat idején egy fiatalkorú öt nap magánelzárás fenyítést töltött, verekedés miatt.18 A verekedés, „zsarolás” (csomagelvétel) a legsúlyosabb, egymás sérelmére elkövetett cselekmények az intézetben. 2007-ben kétszer annyi magánelzárást szabtak ki a fiatalkorúakkal szemben, mint a felnőtteknél. Van egy ún. „dühöngő” helyiség is, aminek használatára még nem volt szükség. A betegszobát, ill. a fertőző elkülönítőt szintén nem kellett még használni. 
A fogvatartottak egy része általános iskolai oktatásban vesz részt, sikeresen levizsgáztak.19 13 számítógép segíti a foglalkoztatást, tanulást. Nagyon sok különböző tanfolyamot, tréninget szerveznek a pártfogókkal, civil szervezetekkel, alapítványokkal, egyházakkal, oktatási intézményekkel együttműködve. Problémát jelent azonban, hogy a bv. intézetek nem pályázhatnak önállóan, csak együttműködő partnerként csatlakozva (pl. az Országos Bűnmegelőzési Bizottsághoz).
Egy vezető nevelő, két nevelő és egy szakpszichológus foglalkozik rendszeresen a fiatalkorúakkal. Éjjel szintenként egy felügyelő teljesít szolgálatot. Szintenként egy drogprevenciós zárkát is kialakítottak, a drogambulanciáról járnak be a fogvatartottakhoz. A szobafestő-mázoló tanfolyamon sokan részt vettek-vesznek, a körletet is a fiatalkorúak festették ki. Emellett elsősorban az intézetfenntartó munkákban vesznek részt a fogvatartottak (háziműhely, raktár, konyha), egy fiatalkorú fodrászként dolgozik. A parancsnok szerint az utógondozás rendszere nem megfelelő, mert a fiatalok ugyanabba a – sokszor bűnöző – környezetbe kerülnek vissza. Szociálpolitikus-hallgatók járnak be az egyetemről a fogvatartottakhoz, a szabadulás utáni visszailleszkedés elősegítése érdekében. 
A fiatalkorúak bv. intézete mellett levő Baranya Megyei Bv. Intézet 1884-ben épült. A 97 férőhelyes intézetben 192 fő volt elhelyezve (a telítettség közel 200 %-os). Az egy férőhelyes zárkában hat fogvatartott tartózkodott, 2 db 3 emeletes ágyon. Az ilyen körülmények között fogva tartottak nem bűncselekményt, hanem szabálysértést elkövető, elzárást töltő személyek voltak! A gazdasági, egészségügyi, szállítási osztály közös a két intézetben. A pszichiáter heti egyszer két órát rendel, a fogorvos hetente kétszer, a belgyógyász minden nap fogad betegeket a két intézetből. A megyei bv. intézetben egy alagsori helyiségben konditermet szeretnének kialakítani, valamint a személyi állomány egy részének a fiatalkorúak intézetébe való átköltöztetésével férőhelybővítést terveznek (30 fő elhelyezésére szolgáló 9 zárka kialakítása), az anyagi fedezet azonban nem áll rendelkezésre.
A személyi állomány összlétszáma 134 fő, 4 üres státusz van, sokat túlóráznak. 2007-ben 42 fő ment el az intézettől, ebből 21-en mentek nyugdíjba. Pályakezdő, rutintalan fiatalokat vettek fel, szakmunkásokat nem találnak. 

5. Munkatársaim 2008. március 6-án a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Debreceni Javítóintézetében, valamint a Hajdú-Bihar Megyei Bv. Intézetben folytattak helyszíni vizsgálatot. 
A javítóintézet 1997. november 1-jétől működik egy 1972-ben, gyermekotthon céljára épült, majd átalakított illetve felújított, a város szélén található háromszintes épületben.20 Az intézetben 104 férőhely van: 60 előzetesen letartóztatott, 36 jogerős elítélt (javítóintézeti nevelésre utalt) és 8 utógondozott számára. Kizárólag férfiakat fogadnak, előzetesen letartóztatottakat az alapító okirat szerint az ország egész területéről, elítélteket elsősorban Hajdú-Bihar Megyéből, illetve üres férőhely esetén az Aszódi Javítóintézet igazgatójával kötött megállapodás alapján más megyékből is. (Az igazgató elmondása szerint Hajdú-Bihar Megyén kívül Heves, Borsod, Szabolcs, Békés és Jász-Nagykun-Szolnok Megyéből fogadnak fiatalkorúakat.) Az intézet a fiúk részére általános és szakiskolai nevelést, oktatást biztosít. A vizsgálat időpontjában a létszám 86 fő volt. A fiatalkorúakat 19 éves korukig lehet az intézetben elhelyezni.
Az előzetes részlegben 6 ágyas szobák vannak, a fiatalkorúak nappal nem tartózkodhatnak a szobákban. A személyes használati tárgyakat, ruhákat a közösségi helyiségben levő szekrényekben helyezik el. A javító részlegen 3-4 ágyas (szőnyeggel, függönnyel, falvédővel ellátott) szobák vannak. Az utógondozó részleget 2006 májusában adták át olyan fiatalok számára, akik különböző okok – tanulmányaik befejezése, rossz otthoni körülmények, önfenntartásra elégtelen jövedelem – miatt benyújtják elhelyezési kérelmüket. Az utógondozottak számítógép-kezelő tanfolyamon vesznek részt.
A közösségi helyiségekben TV, DVD, ping-pong asztal található. Könyvtár, tornaterem, sportpálya (futball, kosár) is tartozik az intézethez. Naponta ötszöri étkezést biztosítanak, az élelem mennyisége és minősége nagyon jó. Külön ebédlőhelyiség van az előzetesek és az elítéltek számára. A látogatás időtartama havonta egyszer egy óra, a fiatalkorúak egy alkalommal négy személyt fogadhatnak; a jutalomlátogatás fontos nevelési eszköz. Az intézetben kártyás telefonok vannak felszerelve, a védővel való kapcsolttartást korlátlanul, intézeti költségen biztosítják! Más személyekkel hetente 6-7 perces beszélgetés engedélyezett.21
Az általános iskolai oktatást saját pedagógusaik (9 fő) végzik. A fiatalkorúak gyakorlati szakoktatásban is részt vesznek az ún. tanműhelyekben (kertészet, üvegház, asztalosműhely, szövő- ill. varróműhely, virágkötészet, gobelin-készítés); a javítósok kosárfonást is tanulnak. Az EU-s pályázat keretében tavaly 33-an szakmát szereztek (ács, kőműves, parkgondozó). OKJ-s képzést is folytatnak (festő), és drámaszakkör is működik. A Magyar Ökumenikus Segélyszervezet Debreceni Szociális Központja drogprevenciós foglalkozásokat tart (az előzetes letartóztatottak számára az intézetben, az elítélteknek az intézeten kívül). Az intézetben működő Életút Alapítvány célja a bűnelkövető fiatalok nevelésének, reszocializációjának elősegítése. Az eleinte havonta, 2007-ben kéthavonta megjelenő „Mákvirág” című újság a fiatalok közreműködésével készül. 
Az intézetben dolgozó közalkalmazottak létszáma 131 fő. A rendészeti állomány 20 fő, kényszerítő eszközöket nem alkalmazhatnak. Szükség esetén a rendőrséget hívják vagy súlyos esetekben, évente 2-3 alkalommal a biztonsági elkülönítőt, az ún. „dühöngőt” használják. A fogdát megszüntették, konditeremmé alakították át. Éjjel óránként kétszer van ellenőrzés. Az előzetesen letartóztatottak szállításáról, ill. kíséréséről a rendőrség gondoskodik (egy előállító helyiség található az intézetben). 
Két főállású pszichológus és egy orvos, illetve egy részállású fogorvos dolgozik az intézetben. A betegszobán egyszerre négy személy helyezhető el. A pszichológusokból, pszichiáterből, gyógy/pedagógusokból álló szakértői és mentálhigiénés csoport terápiás tevékenységet folytat, egyik fő feladata a fiatalkorúak nevelése, személyiségzavaraik enyhítése, kezelése.22 Az előzetes letartóztatottak maximum 30 napra a befogadó csoportba kerülnek, majd – átmeneti ideig, legfeljebb 3 hónapig – a speciális csoportba, vagy a négy általános csoport egyikébe osztják be őket. Egy nevelési csoportban maximum 12 fő van.
Az intézet orvosa megemlítette, hogy 2008 januárjától a Debreceni Regionális Vérellátó Központ – ismeretlen okból – nem fogad el vért az intézetben fogva tartottaktól, csak az ott dolgozóktól. Véradásra az elmúlt években – természetesen önkéntes alapon – több alkalommal is sor került, mind a fogvatartott fiatalkorúak, mind az intézet alkalmazottai részéről. A fiatalkorúak esetén ennek nevelő hatása is volt. Az ügy tisztázása érdekében megkerestem az Országos Vérellátó Szolgálat főigazgatóját.
A főigazgató tájékoztatása szerint a javítóintézetben 2007. május 30-án került sor az utolsó kiszállásos véradásra, de ekkor már csak az ott dolgozók adhattak vért. A fiatalkorúaktól 2006. szeptember 27-én vehettek le utoljára vért terápiás célra szánt vérkészítmények előállításához. Az emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról, valamint ezek egyes technikai követelményeiről szóló 3/2005. (II. 10.) EüM rendelet 2007. január 27-i hatállyal – különböző uniós irányelvek beépítése érdekében – módosult.
A vérkészítményt kapó betegek vérrel átvihető fertőzésekkel szembeni védelme miatt, vérbiztonsági okokból nem indokolt vérgyűjtést olyan mobil véradóhelyre szervezni, ahol a várható jelentkezők között nagy számban fordulhatnak elő fokozott kockázatot jelentő személyek. A véradásszervezés, ill. a mobil véradóhelyek kiválasztása körében végzett előzetes kockázatelemzés arra is garanciát ad, hogy a véradásra jelentkező szenzitív adatainak védelméhez fűződő jogát ne kelljen a vérbiztonság megvalósításához szükségesnél nagyobb mértékben korlátozni.23
A belvárosban található Hajdú-Bihar Megyei Bv. Intézet 1895-ben épült. A 177 férőhelyes intézet létszáma a vizsgálat időpontjában 363 fő volt (a telítettség 205 %-os)! Ebből 80 jogerős, dolgozó elítélt, 5-10 elzárást töltő fogvatartott, a többiek előzetesen letartóztatottak (férfiak és nők is). A foglalkoztatást az Ábránd Kft. biztosítja. Megőrzésre rendszeresen több fogvatartottat szállítanak az intézetbe (tárgyalás, látogatás céljából). A vizsgálat idején hat fiatalkorú (3 előzetes, 3 jogerős - ebből 1 nő) volt elhelyezve az intézetben, négy ágyas zárkákban. Két fiatalkorút a javítóintézetből szállítottak át.
A személyi állomány létszáma 111 fő, a létszámhiány csupán egy fő (szakápoló). Hat nevelő és egy szociális előadó, valamint egy főállású pszichológus foglalkozik a fogvatartottakkal (így 60-70 fő jut egy nevelőre)! Egy szerződéses orvos (hetente 3-szor) illetve fogorvos (hetente kétszer) és 3 szakápoló látja el a fogvatartottakat. 
AVP tréninget (AVP – Alternatives to Violence Project – Alternatívák az erőszakkal szemben)24 tartanak a fogvatartottak számára, valamint OKJ-s számítógépes tanfolyamot indítottak 15 fő részére. Könyvtár és sétaudvar található az intézetben, konditerem nincs, egy klubhelyiség kialakítása folyamatban van. Az intézetben a Contel-rendszer működik, a védővel való telefonálás gyakoriságát nem korlátozzák, az egyéb kapcsolattartókkal hetente kétszer tíz percet beszélhetnek. A látogatási idő havonta egyszer egy óra. A meleg vizes fürdést a férfiaknak hetente kétszer, nőknek hetente háromszor biztosítják. Az alaposan elkészített és áttekinthető házirend – többek között – tartalmazza a pártfogó felügyelői szolgálat tevékenységéről való tájékoztatást, a helyi szervek (ügyészség, bíróság, igazságügyi hivatal, Vöröskereszt, Máltai Szeretetszolgálat stb.) és a nemzetközi emberi jogi szervezetek részletes felsorolását, továbbá röviden bemutatja az állampolgári jogok országgyűlési biztosának és a nemzeti, etnikai és kisebbségi jogok országgyűlési biztosának hatáskörét, eljárási lehetőségeit is.25

6. Munkatársaim 2008. április 3-án a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Budapesti Javítóintézetében tartottak helyszíni vizsgálatot.26 
A javítóintézet 1996. május 1-jétől fogad be előzetesen letartóztatott fiúkat (14-19 éves korig), az alapító okirat szerint az ország egész területéről. (Az igazgatónő elmondása szerint a fővárosból, Pest Megyéből és Dunántúlról.) Az Európában egyedülálló intézetben 100 férőhely van, a vizsgálat időpontjában a létszám 96 fő volt. Az intézet az előzetes letartóztatottak részére általános és szakiskolai nevelést, oktatást biztosít. 
A fiúkat – állandó felügyelet mellett – folyamatosan foglalkoztatják: vagy az iskolában tanulnak vagy valamilyen foglalkozáson (szakoktatásban) vesznek részt. A fiúk 1-4, 5, 6, 7 (a, b), 8 (a, b), 9, 10 és 11-12. osztályokba osztották be. A szabadlábra helyezett fiúk (kb. tízen), rendszeresen visszajárnak az iskolát elvégezni, a régi iskolájuk ugyanis sokszor nem fogadja a „javítósokat” (akkor sem, ha tankötelesek). Az iskolában egy informatikai terem is rendelkezésre áll.
A szakoktatás keretében az állatgondozóban, a bedolgozó műhelyben, a kertészetben, a varrodában (vasalás), a szőnyegszövő- és a kreatív műhelyben foglalkoztatják a fiúkat. Az udvaron bárányokat, kecskéket, nyulakat, tyúkokat tartanak; az állatsimogatóban papagájok, egerek és más rágcsálók, mókusok is vannak (megunt „háziállatok”). A kertészetben virágokat, dísznövényeket és zöldségféléket, gyümölcsöt egyaránt ültetnek, nevelnek (szabadon és melegházban). Az állatokkal és a növényekkel a hosszabb ideje az intézetben tartózkodó, jó magaviseletű fiúk foglalkozhatnak. A jól végzett munkáért munkajutalmat kapnak. A kisállat-gondozó, palántanevelő, szőnyegszövő és festőtanfolyam elvégzéséről oklevelet kapnak. Az udvaron egy kis medence, illetve halastó, valamint sportpálya (kosár, foci) található. A sportolási lehetőség a torna- és a konditeremben is biztosított.
A nevelőotthonban három szinten, 5 fős szobákban helyezik el a fiatalkorúakat. A szinteken közös nappali, szakkörterem, mosdó található. A fiúk többféle formaruhát viselnek, amit a Honvédségtől szereztek be. Ezt az igazgatónő előnyösnek tartja, mert így a saját ruhájukat nem tudják cserélgetni, eladni. A fiúk eddig nem követtek el erőszakos cselekményt egymás sérelmére; szükség esetén a leghatékonyabb fenyítés a TV, illetve sportmegvonás.
Egy látogató-helyiség és egy ügyvédi beszélő áll rendelkezésre. Csomagvizsgáló berendezés nincs, az ügyvédeknek csak a mobiltelefont kell leadniuk. A látogatófogadás időtartama havonta kétszer 30 perc, egyszerre csak egy főt engednek be a fiatalkorúhoz. Telefonbeszélgetést havonta kétszer, nevelői engedéllyel folytathatnak (egyszer a családjukkal, egyszer a védőjükkel). Az intézetben nincs büfé, a beküldött pénzből a személyzet veszi meg esetenként a szükségleti cikkeket a fiatalkorúaknak. A dohányzás szülői engedéllyel lehetséges, naponta 6 szál cigarettát szívhatnak el.27
Az intézetben dolgozó közalkalmazottak létszáma 130 fő, a rendészeti állomány 12 fő; éjjel 9-en (szintenként 3 fő) vannak szolgálatban. Az intézetben biztonsági elkülönítő helyiség nincs (bár a házirend tartalmazza az erre vonatkozó szabályokat). A fiatalkorúak ügyésze kéthetente tart vizsgálatot az intézetben. Két főállású pszichológust és egy belgyógyász orvost alkalmaznak. Az egészségügyi részlegen orvosi rendelő és nővérszoba, valamint egy elkülönítő és két betegszoba található. A személyzet részére is tartanak konfliktuskezelést (belső továbbképzést). Az ún. „Ágacska” – szociálpedagógiai nagycsoport – keretében az egész ház számára szerveznek műsorokat, közös ünneplést (születés-, névnap, ünnepek). A legfőbb probléma az igazgatónő szerint, hogy nincs munkalehetőség a fiataloknak.28
A – különböző súlyú bűncselekményt elkövető – fiatalkorúak átlagosan 7-8 hónapot töltenek itt előzetes letartóztatásban. A Legfőbb Ügyészség Gyermek- és Ifjúságvédelmi Önálló Osztálya által 2007 decemberében végzett vizsgálat megállapította, hogy a befogadott fiatalkorúak száma az utóbbi időben rendszeresen meghaladja az engedélyezett létszámot. Az intézetben legfeljebb 110 fő kulturált elhelyezését tudják biztosítani, ez azonban a jogszabályban előírt csoportlétszám (legfeljebb 12 fő) növelését eredményezi. Új csoport nyitásához szükséges férőhellyel ugyanakkor már nem rendelkeznek, ezért indokolt lehet a fenntartó irányába az újabb javítóintézet megnyitására irányuló kezdeményezés is. 
7. Munkatársaim29 végül 2008. július 22-én a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Rákospalotai Javítóintézetét keresték fel. Az 1890 óta működő, szép, parkos területen elhelyezkedő intézetben a kezdetektől fogva csak lányokat helyeztek el.30 Alapító okirata szerint állami feladatként biztosítja a bíróság által javítóintézeti nevelésre utalt, valamint előzetes letartóztatásba helyezett lányok ellátását (36, illetve 26 férőhelyen). A javítóintézeti nevelésre utaltak esetén 8 férőhelyen utógondozást, valamint a kisgyermekes anyáknál együttes elhelyezést is biztosít. 2007 áprilisa óta – a gyermekvédelmi szakellátás keretében – speciális gyermekotthoni ellátást biztosít a 10. évüket betöltött, súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett lányok számára (eredetileg 8, 2008 májusától 16 férőhelyen). Az intézet gondoskodik a lányok általános és szakiskolai oktatásáról. 
A vizsgálat idején 8 előzetesen letartóztatott, 11 javító intézeti nevelésre utalt (és 2 gyermek), 2 utógondozott, valamint 15 speciális gyermekotthoni ellátott elhelyezését biztosította az intézet. A javítóintézetben két ágyas szobák vannak kialakítva, emellett a részleg konyhával, közösségi helyiséggel, közös fürdőhelyiséggel, mosógéppel is fel van szerelve. Délelőtt iskolai oktatás folyik, amelyet minden délben értékelés követ, délután pedig tanulás, majd torna, sport-, illetve kézműves-foglalkozás (kerámia, rajz, szövés, ajándékkészítés) következik. A lányok az intézet kertészetében is rendszeresen dolgoznak. Hétvégenként különböző – a javítósoknak az intézeten kívüli – programokat, vetélkedőket szerveznek. Újra felvették a kapcsolatot civil szervezetekkel, szeptembertől színjátszókör indítását tervezik. A lányok közül többen az elbocsátásuk után is visszajárnak befejezni az iskolát (utógondozottak), és tartják a kapcsolatot az intézettel.31
A látogatófogadás kéthetente hétvégén, két óra időtartamban biztosított; a javítósok naponta fél órában fogadhatnak telefont, illetve telefonálhatnak kártyás telefonról, az előzetesek hetente egyszer telefonálhatnak. Pénz hiányában általában nem veszik igénybe a kapcsolattartás ezen lehetőségét. A védővel korlátlanul beszélhetnek, de ez sem gyakori, 2-3 évente egyszer keresik fel az intézetet. Az igazgatónő szerint a házi őrizet fiatalkorúak esetén nem jó megoldás, mert akkor nem járhatnak iskolába. A kecskeméti bv. intézettel nagyon jó a kapcsolatuk, az átszállított lányokról kölcsönösen tájékozódnak. 
Az egyik előzetesen letartóztatott – első bűntényes, csoportos rablással gyanúsított – lányt a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bv. Intézetből szállították át egy hónap után, 2008 májusában. Három fiatalkorú nővel volt együtt elhelyezve, a nevelők elmondása szerint cigarettától származó égésnyomok voltak a karján, de azt mondta, hogy magának okozta a sérüléseket (bár nem dohányzik). A nyomozási bíró a védő indítványa (iskolai tanulmányok folytatása iránti kérelem) alapján döntött a végrehajtás helyének megváltoztatásáról. A fiatalkorú elmondása szerint a bv. intézetben nem volt semmilyen foglalkozás-oktatás, csak a könyvtárat használhatták és a napi egy órás sétát biztosították; hetente csupán kétszer fürödhettek. Az őrizetbe vételekor hallgatták ki, mostanában szállítják szembesítésre.
A dolgozói létszám az egész intézetben 84 fő, két pszichológust és ápolót, valamint szerződéses pszichiátert, bel- és nőgyógyászt is foglalkoztatnak. A két-két előzetes, illetve javítós csoporttal két-két nevelő foglalkozik. A speciális gyermekotthonban a két csoportra két nevelő és egy gyermekfelügyelő, valamint fejlesztő pedagógus jut. Az oktatást és a foglalkozásokat elkülönítetten szervezik meg. Éjjel heten felügyelnek a lányokra az intézetben. Az egészségügyi részlegen orvosi rendelő és 3 két ágyas betegszoba található. A biztonsági elkülönítést szükség esetén a krízisszobában kell végrehajtani. A 80-as évek vége óta működő anyaotthon létszámát a speciális gyermekotthon kialakításakor fokozatosan csökkentették; a vizsgálat idején egy anya és gyermeke, valamint egy másik anya és gyermek hétvégenként tartózkodott a jól felszerelt otthonban, melyhez egy külön játszótér is tartozik. Az intézetnek saját konyhája van, továbbá kultúrterem, tornaterem és sportpálya is rendelkezésre áll. A kápolnában havonta egyszer ökumenikus istentiszteletet tartanak. 
Az országos illetékességű speciális gyermekotthon ez év májusától 16 fővel, telítetten működik, egy krízishelyet tartanak fenn. A gyámhivatal döntése alapján 12 - kivételesen 10 - éves kortól 18 éves korig, de maximum 2 évig helyezhetőek el az otthonban olyan gyermekek, akik különleges szakértelmet igénylő terápiára szorulnak. A vizsgálat idején minden beutalt 14 év feletti volt, és valamennyien követtek már el erőszakos cselekményt (néhányan drogokat is használtak, vagy/és prostituálódtak). A gyermekek személyes szabadságát a gyermekotthon vezetője legfeljebb 48 óráig, a gyámhivatal pedig ezt követően csak ún. nevelési felügyelet elrendelésével korlátozhatja (erre a célra külön 2 ágyas szoba, WC és fürdőszoba van kialakítva, de eddig még nem használták). Problémát jelent, hogy a speciális gyermekotthonba utaltak – a javítóintézetben elhelyezettekkel szemben – általában „ellenségnek” tekintik az intézetet, gyakori a szökés.32
A negyedik, legrégebbi javítóintézet az 1884 óta működő Aszódi Javítóintézet, ahol 240 férőhelyen biztosítanak javítóintézeti ellátást és utógondozást fiatalkorú, javítóintézeti nevelésre utalt fiúk számára.33 Az intézetben előzetes letartóztatást nem hajtanak végre, ezért ott nem folytattam vizsgálatot. 

A vizsgálat megállapításai és intézkedéseim:
I. Az 1978. évi IV. törvény (Btk.) 108. § (1) bek. értelmében a fiatalkorúval szemben alkalmazott büntetés vagy intézkedés célja elsősorban az, hogy a fiatalkorú helyes irányba fejlődjék, és a társadalom hasznos tagjává váljék. A 111. § (1) bek. alapján a fiatalkorú szabadságvesztését a fiatalkorúak bv. intézetében kell végrehajtani. A fiatalkorú elkövetők 21 éves korukig tarthatók fogva fiatalkorúak bv. intézetében.
Az 1979. évi 11. tvr. (Bv. tvr.) 48. § (2) bek. szerint a szabadságvesztés végrehajtása során különös gondot kell fordítani a fiatalkorú nevelésére, oktatására, személyiségének fejlesztésére és testi fejlődésére. A 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 137. § (1) bek. értelmében a zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson. 
Az elítélteket és előzetesen letartóztatottakat is fogva tartó fiatalkorúak bv. intézeteit összehasonlítva megállapítható, hogy a kis létszámú intézetek (Kecskemét – 30 fő, Pécs – 50 fő) helyzete minden szempontból sokkal kedvezőbb, mint a nagyobb fogvatartotti férőhellyel rendelkezőké (Tököl – 192 fiatalkorú, Szirmabesenyő – 115 fő). A szirmabesenyői intézet rendszeresen, 110-120 %-osan telített, a tököli intézet B körletének telítettsége januárban 78 %, de júliusban már 112 % volt). Kecskeméten és Pécsen a fogvatartottak száma nem haladja meg az elhelyezhető létszámot.
A tárgyi feltételek természetesen a legújabb, PHARE-támogatással épült, 2006-ban átadott pécsi bv. intézetben a legjobbak. Az intézet, illetve a zárkák felszerelése (WC, zuhany, TV, esetenként hűtő) korszerű, az élelmezés nagyon jó. Munkatársaim itt tapasztalták a legoldottabb hangulatot a fogvatartottak között, ugyanakkor az igazgatót érezhetően tisztelet övezte. Az 1997-ben épült kecskeméti bv. intézet elrendezése, felszereltsége szintén megfelelő, bár a vizesblokkok – mind a zárkák, mind a közös fürdőhelyiség tekintetében – sürgős felújításra szorulnak. A fiatalkorúakat – külső munkahelyen is – foglalkoztatni tudják. A szirmabesenyői bv. intézet eredetileg, illetve a felújítását követően sem fiatalkorúak fogva tartására szolgált. 2002-ben 115 férőhelyes, a második legnagyobb, fiatalkorúakat fogva tartó intézetté alakították, a tényleges fogvatartotti létszám azonban rendszeresen meghaladja az elhelyezhető létszámot, és elkülönítésre alig van lehetőség. Míg Tökölön 12, addig Szirmabesenyőn mindössze 2 fegyelmi zárka (és egy biztonsági elkülönítő) áll rendelkezésre. A zárkák rendkívül lelakott-rombolt állapotúak, folyamatos felújításra lenne szükség. Komoly problémát jelent az elektromos hálózat baleset- és tűzveszélyessége is.
A legrégibb, 1963 óta fiatalkorúak fogva tartására szolgáló tököli bv. intézetben helyezhető el a legtöbb fiatalkorú fogvatartott (192 fő), akik azonban az összesen elhelyezhető 807 fogvatartottnak mindössze a 24%-át teszik ki. Az (Bv. tvr.) 48. § (3) bek. ugyanakkor azt rögzíti, hogy a fiatalkorúak bv. intézetében csak az intézet működése érdekében helyezhetők el felnőttkorú elítéltek! Feltehetően a nagy létszám miatt Tökölön uralkodott a legszemélytelenebb légkör. Az átlagosan 700 (ebből 150-200 fiatalkorú) fogvatartottal csupán két pszichológus foglalkozik, ami nagyon kevés. Az éjszaka szolgálatot teljesítő 4 fő – a vizsgált intézetekhez, illetve az intézet nagyságához képest – szintén kevés. 
Mindenhol jelezték, hogy a fiatalkorúakkal (azon belül is a lányokkal) jóval több probléma van, mint a felnőttekkel, a fegyelmi helyzetük is sokkal rosszabb, nehezen kezelhetőek, alacsony iskolázottságúak. A szabadidejük, energiájuk folyamatos lekötésével, rendszeres oktatással és foglalkoztatással, különböző programok szervezésével lehet csak változást elérni, ez viszont főleg anyagi erőforrások függvénye. A szabadlevegőn tartózkodás, illetve sportolás lehetőségét (sportpálya, tornaterem) minden intézetben biztosítják. Az általános iskolai oktatás kötelező, igény esetén a középiskolai oktatást is megszervezik, ezen felül többféle szakképzést, tanfolyamokat mindenütt tartanak. 
A napi meleg vizes fürdést egyedül Tökölön nem teszik lehetővé34, továbbá az élelmezést illetően is ezt a bv. intézetet érte komoly kifogás a fogvatartottak részéről. Létszámprobléma is elsősorban itt merült fel, Szirmabesenyőn pedig az egészségügyi osztályvezetői állást kell mielőbb betölteni. Minden intézetben említették, hogy a sok túlóra következtében kevés a szabadidő, nagy a leterheltség.
Statisztikai adatok szerint a fogvatartottak közötti agresszív cselekmények – különösen a szemérem elleni erőszak – száma 2007-ben jelentősen, főként a fiatalkorúak körében emelkedett.35 A súlyos, erőszakos cselekményeket elsősorban Tökölön és Szirmabesenyőn követték el, Pécsen és Kecskeméten nem történt ilyen eset. A Tökölön fogvatartott fiatalkorú sérelmére 2007 októberében elkövetett emberölés, valamint a Szirmabesenyőn, márciusban történt szemérem elleni erőszak, továbbá a helyszíni vizsgálat tapasztalatai alapján egyértelműen megállapítható, hogy a kis létszámú intézetben, egy-két-három fős zárkában való elhelyezés biztosítja a fiatalkorú fogvatartottak speciális helyzetének megfelelő jogaik érvényesülését.36 A fogvatartottak egymással szembeni agressziója nem tartozik szükségszerűen a büntetés végrehajtásához, azt az államnak minden lehetséges eszközzel meg kell akadályoznia.
Az Alkotmánybíróság 48/1998. (XI. 23.) AB határozatában megerősítette, hogy az Alkotmány 54. § (1) bekezdése és a 8. § (1) bekezdése „az állam elsőrendű kötelességévé” teszi az emberi élet védelmét. Az állam kötelessége az alapvető jogok „tiszteletben tartására és védelmére” nem merül ki abban, hogy tartózkodnia kell megsértésüktől, hanem magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az érvényesülésükhöz szükséges feltételekről. 
Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy a fiatalkorú fogvatartottak elhelyezése a Fiatalkorúak Bv. Intézetében Tökölön, valamint Szirmabesenyőn közvetlenül veszélyezteti az élethez, emberi méltósághoz való jogukat, valamint sérti a gyermeknek a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra való jogát, ami a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. A tököli bv. intézetben az élelmezés és a fürdés hiányossága visszásságot okoz a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben.
Az Alkotmány 16. §-a értelmében az állam  különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására, nevelésére, érdekeinek a védelmére. A feltárt visszásságok orvoslása érdekében – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 20. § (1) bekezdésében foglalt jogommal élve – ajánlást teszek az igazságügyi és rendészeti miniszternek, hogy – a fent jelzett problémákra (Tököl – óriási fogvatartotti létszám, esetlegesen önálló intézet a fiatalkorúaknak, Szirmabesenyő – életveszélyes elektromos hálózat, zsúfoltság és elkülönítés hiánya) kiterjedően – dolgozzon ki konkrét intézkedési tervet a fiatalkorúak törvényes fogva tartásának biztosítására.
Az Obtv. 21. § (1) bek. alapján kezdeményezem továbbá a Fiatalkorúak Bv. Intézetének igazgatójánál, hogy intézkedjen a napi (legalább 5 perces) fürdés biztosítására, valamint az élelmezéssel kapcsolatos kifogás orvoslására. 
A Szirmabesenyőn előzetes letartóztatásban levő fiatalkorú elhelyezésével kapcsolatos megkeresésemre a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei főügyész arról tájékoztatott, hogy a védő kérelme nyomán az ügyészség – a fiatalkorú sérelmére elkövetett bűncselekményre (szemérem elleni erőszak) és az elkülönítés lehetőségének hiányára tekintettel – indítványozta a fiatalkorú fogvatartási helyének megváltoztatását és a Debreceni Javítóintézet kijelölését. 
A Bv. tvr. 116. § (2) bek. szerint a fogvatartó intézmény vezetője értesíti az ügyészt, ha az előzetes letartóztatás végrehajtási helyének megváltoztatása indokolt. 
A feltárt visszásságok nyomán, az Obtv. 21. § (1) bek. alapján kezdeményezem, hogy az érintett bv. intézetek igazgatói minden esetben írásban jelezzék az illetékes ügyészségnél, ha a bv. intézetben fogvatartott fiatalkorú veszélyeztetettsége, illetve bántalmazása vagy annak gyanúja miatt indokolt lenne a végrehajtás helyének megváltoztatása. Hívják fel továbbá a fiatalkorúak figyelmét arra, hogy ők maguk is kérhetik a bíróságtól az előzetes letartóztatás végrehajtási helyének megváltoztatását (vagy más kényszerintézkedés elrendelését).

II. A megyei bv. intézetek, ún. előzetesházak elsősorban a bíróság által elrendelt büntetőeljárási kényszerintézkedés végrehajtását biztosítják mind felnőttkorú, mind fiatalkorú terheltek számára.37 2008 júliusában összesen 182 fiatalkorút – ebből 12 nőt – tartottak fogva előzetes letartóztatásban, 73-at megyei bv. intézetekben, 97-et pedig végrehajtó intézetekben, de nemcsak a fiatalkorúak bv. intézeteiben.
A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 10. cikke szerint a vádlottakat – kivételes körülmények fennállását kivéve – el kell különíteni az elítéltektől, és olyan külön elbánásban kell részesíteni őket, amely megfelel annak a helyzetnek, hogy nincsenek elítélve; a fiatalkorú vádlottakat a felnőttektől el kell különíteni és ügyükben a lehető legrövidebb időn belül dönteni kell (2. pont).
A Bv. tvr. 116. § (1) bek. értelmében az előzetes letartóztatást büntetés-végrehajtási intézetben a tárgyalás előkészítése során hozott határozatig az ügyész, ezt követően a bíróság rendelkezése alapján és annak megfelelően kell végrehajtani. Ha a bíróság úgy rendelkezik, a fiatalkorú előzetes letartóztatását javítóintézetben kell végrehajtani. Az előzetes letartóztatás végrehajtásának részletes szabályait valamennyi végrehajtó szervre irányadó, egységes elvek szerint kell megállapítani /116. § (6) bek./.
A 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 239. § (1) bek. szerint az előzetesen letartóztatottat zárkában kell elhelyezni. A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy személyenként lehetőség szerint legalább tíz köbméter légtér és négy négyzetméter mozgástér jusson. A rendelkezési jogkör gyakorlója dönt az előzetesen letartóztatott intézetben történő elhelyezéséről vagy más intézetbe való átszállításáról (237. § (1) bek.)
A vizsgált megyei bv. intézetek telítettsége elképesztően magas, több mint 200 %-os volt!38 Ez természetszerűleg nemcsak az előzetesen letartóztatottak fogvatartási körülményeit, hanem a személyi állomány helyzetét is rendkívül hátrányosan befolyásolja (leterheltek, nagyon sok a túlóra, magas a fluktuáció, rosszak a munkakörülmények).39
A Bács-Kiskun Megyei Bv. Intézet I. objektumában még csomagvizsgáló berendezés sincs, a 3 szintes épületben személyzeti WC pedig csak a földszinten van kialakítva. Több (12-13) zárkában a WC csupán függönnyel van leválasztva; az egyik ilyen, kb. 8 m²-es zárkában 5 ágy volt elhelyezve, egy két- és egy háromemeletes! 
A Baranya Megyei Bv. Intézetben az egy férőhelyes zárkában hat fogvatartott tartózkodott, 2 db 3 emeletes ágyon. Az ilyen körülmények között fogva tartottak nem bűncselekményt, hanem szabálysértést elkövető, elzárást töltő személyek voltak! Az intézetparancsnok konditerem kialakítását tervezi, valamint a személyi állomány egy részének a fiatalkorúak bv. intézetébe való átköltöztetésével férőhelybővítést tervez, de az anyagi fedezet nem áll rendelkezésre. 
Az OBH 3091/2003. számú ügyben az országgyűlési biztos általános helyettese 2004 márciusában megállapította, hogy a Sopronkőhidai Fegyház és Börtönben a fogvatartottak elhelyezésére háromemeletes ágyakat is használnak, ami miatt nem biztosított a norma szerinti mozgástér, ill. légtér. Az ágy 3. emelete és a mennyezet között még ahhoz sincs elég hely, hogy a fogvatartott felülhessen, ezért a 3. emeleten elhelyezett fogvatartottak esetében fennáll az embertelen bánásmód, illetve büntetés veszélye. Az általános helyettes ajánlást tett az igazságügy-miniszternek, hogy vizsgálja meg valamennyi bv. intézetben a fogvatartottak elhelyezésének körülményeit, és hozza meg a szükséges intézkedéseket a háromemeletes ágyakon való elhelyezés mielőbbi megszüntetése érdekében. A miniszter az ajánlást elfogadta. 
Az előzetes letartóztatás nem lehet előrehozott büntetés; jelenleg egyáltalán nem érvényesül a helyzetüknek megfelelő „külön elbánás” elve. Vizsgálatom eredményeként megállapítom, hogy a fogvatartottak (előzetesen letartóztatottak, elzárást töltők) háromemeletes ágyakon való elhelyezése, és az előzetesházak 200 %-os zsúfoltsága embertelen, megalázó bánásmódot, illetve büntetést jelent. Tekintettel arra, hogy a miniszter a tapasztaltak szerint a korábbi ajánlásnak nem tett maradéktalanul eleget, az Obtv. 20. § (1) bek. alapján ismételten ajánlást teszek az igazságügyi és rendészeti miniszternek, hogy – a Legfelsőbb Bíróság, Legfőbb Ügyészség esetleges bevonásával, illetve szükség esetén jogszabály módosításával (pl. a telítettség kötelező figyelembe vétele az előzetes letartóztatás elrendelésénél) – gondoskodjon az előzetesházak telítettségének csökkentéséről. Biztosítsa továbbá az anyagi fedezetet a Baranya Megyei Bv. Intézetnek a férőhelybővítéshez szükséges átalakítások elvégzésére, és a Bács-Kiskun Megyei Bv. Intézetben a függönnyel ellátott WC-k leválasztására, valamint csomagvizsgáló berendezés beszerzésére. 
A Hajdú-Bihar Megyei Bv. Intézetben hat fiatalkorút tartottak fogva, hármat előzetes letartóztatásban. (A jogerős szabadságvesztést töltők vagy szabadulni érkeznek, vagy megőrzésre, vagy befogadásra, majd átszállítják őket.) A 363 fogvatartottal mindössze hat nevelő és egy szociális előadó, valamint egy pszichológus foglalkozik. 
A megyei bv. intézetekben a fiatalkorúak számára nem tudnak speciális foglalkozást, oktatást biztosítani, egy nevelőre rendkívül nagyszámú fogvatartott jut. Általában csupán a napi egy órás szabadlevegőn tartózkodás jelent rendszeres elfoglaltságot, valamint a könyvtárat használhatják.40 Az indított tanfolyamokon csak nagyon kevés fogvatartott tud részt venni41; sok intézetben se konditerem, se közösségi helyiség nincs. A Rákospalotán meghallgatott fiatalkorú lány elmondása szerint a megyei bv. intézetben csak hetente kétszer fürödhetett, noha a nők számára a napi fürdést kell lehetővé tenni. 
Az 1998. évi XIX. törvény (Be.) 447. § (1) bek. értelmében a fiatalkorúval szemben az eljárást az életkori sajátosságainak figyelembevételével, és úgy kell lefolytatni, hogy az elősegítse a fiatalkorúnak a törvények iránti tiszteletét.42 A fiatalkorú előzetes letartóztatásának csak akkor van helye, ha az a bűncselekmény különös tárgyi súlya folytán szükséges. A bíróság dönt arról, hogy az előzetes letartóztatást – a fiatalkorú személyiségére vagy a bűncselekmény jellegére tekintettel – javítóintézetben, vagy bv. intézetben kell végrehajtani. Az előzetes letartóztatás tartama alatt a bíróság az előzetes letartóztatás végrehajtásának helyét az ügyész, a terhelt vagy a védő indítványára megváltoztathatja (454. §).
A Borsod-Abaúj-Zemplén megyei főügyész megkeresésemre arról is tájékoztatott, hogy a városi ügyészség 2007-ben 19 esetben – a bv. intézet zsúfoltsága miatt – indítványozta az előzetes letartóztatás végrehajtási helyének megváltoztatását, de – a költségkímélés érdekében – csak azután, hogy a büntetőeljárás rendőri és ügyészi szakasza lezárult. Az ügyészség más kényszerintézkedés – pl. lakhelyelhagyási tilalom – elrendelését egy esetben sem indítványozta. A költségkímélés, mint szempont ugyanakkor nem szerepel a fiatalkorúak elleni büntetőeljárás szabályai között, az életkori sajátosságok figyelembe vétele viszont igen.
Mindezekre tekintettel vizsgálatom eredményeként megállapítom, hogy a fiatalkorúak előzetes letartóztatásának nem javítóintézetben vagy – az I. pontban tett megállapítások figyelembe vétele mellett – fiatalkorúak bv. intézetében, hanem megyei vagy más országos bv. intézetben való végrehajtása visszásságot okoz a gyermeknek a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra való jogával összefüggésben, ami a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. Az Obtv. 25. § alapján javaslatot teszek az igazságügyi és rendészeti miniszternek, hogy a vonatkozó jogszabályok (Be., Bv. tvr.) módosításával – az Alkotmány 16. §-ával és a Gyermekjogi Egyezmény 3. cikkével összhangban – biztosítsa az előzetesen letartóztatott fiatalkorúak esetében is a speciális helyzetüknek megfelelő alkotmányos jogaik érvényesülését. 

III. A gyermekvédelmi rendszer részét képező, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium felügyelete alatt működő javítóintézetek a fiatalkorúakkal szemben a bíróság által elrendelt javítóintézeti nevelés, mint intézkedés és az előzetes letartóztatás, mint kényszerintézkedés végrehajtását, valamint – szűkebb körben – az elítéltek utógondozását biztosítják. A javítóintézetben 19 éves korukig helyezhetők el a fiatalkorúak.
Javítóintézeti nevelést a bíróság bármilyen bűncselekmény elkövetése esetén elrendelhet, ha úgy ítéli meg, hogy a fiatalkorú eredményes nevelése érdekében intézeti elhelyezése szükséges /Btk. 118. § (1) bek./.
A Bv. tvr. 105. § (1) bek. szerint a javítóintézeti nevelés végrehajtásának feladata a fiatalkorú nevelése, oktatása és szakmai képzése által annak elősegítése, hogy helyes irányban fejlődjék és a társadalom hasznos tagjává váljék. Különös gondot kell fordítani a gyógypedagógiai nevelésre szoruló és a személyiségzavarban szenvedő fiatalkorúak gyógyítására, sajátos nevelésére és oktatására /107. § (2) bek./.
A 105. § (2) bek. értelmében a javítóintézet az oktatásért felelős miniszter felügyelete és közvetlen irányítása alatt álló nevelőintézet. Az intézet rendtartását az oktatásért felelős miniszter a büntetés-végrehajtásért felelős miniszterrel egyetértésben állapítja meg. Ez a jogszabályi rendelkezés azonban ellentétes a valós helyzettel, ugyanis a javítóintézetek nem az Oktatási és Kulturális, hanem a Szociális és Munkaügyi Minisztérium felügyelete alá tartoznak. 
Az előzetes letartóztatás javítóintézetben történő végrehajtására a javítóintézeti nevelés végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket kell értelemszerűen alkalmazni /121/A. § (1) bek./.
A javítóintézetek rendtartásáról szóló 30/1997. (X. 11.) NM rendelet (a továbbiakban: NM rendelet) 1. § (2) bek. szerint az intézet a gyermekvédelmi rendszer részeként, az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter felügyelete és közvetlen irányítása alatt működik. Az intézetet az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium tartja fenn. Az intézetben folyó nevelés célja a fiatalkorú társadalmi beilleszkedésének elősegítése, ennek érdekében beilleszkedési zavarai enyhítése, pszichés állapota rendezése, iskolázottsága, szakmai képzettsége fejlesztése, az alapvető erkölcsi normák elfogadtatása, az egészséges életmódra való felkészítése. A nevelés során kiemelten kell foglalkozni az alkohol és a kábítószer veszélyeivel, a szexuális élet problémáival. Az intézetben olyan kompenzáló és korrigáló nevelést kell a fiatalkorú számára biztosítani, amely egyidejűleg törekszik a fiatalkorú megelőző életútja hiányainak pótlására és a fiatalkorú bűnelkövetésének hátterében rejlő hibás viszonyulási rendszer kijavítására. /23. § (1), (3) bek./
A javítóintézetbe befogadott fiatalkorúakat – orvos, pszichológus, gyógypedagógus tagokból álló – szakértői csoport vizsgálja meg, majd javaslatot tesz az igazgatónak a végleges csoportba helyezésről. Az egyes nevelési csoportokban maximum 12 fő (növendék) helyezhető el, csoportonként két nevelő, ill. szükség esetén pszichológus foglalkozik velük. Az értelmi fogyatékos, szenvedélybeteg, súlyos beilleszkedési illetve személyiségzavarokkal küzdő fiatalkorúak számára létrehozott speciális csoportokban 8 fő, számukra speciális terápiáról, gyógypedagógusról gondoskodnak. 
Egy fiatalkorúra legalább öt m² háló- és tanulószobának kell jutnia. A fiatalkorúaknak napi ötszöri étkezést biztosítanak; az elítélteket havonta – a nyugdíjminimum 15-20 %-ának megfelelő összegű – zsebpénzzel látják el. Nagy hangsúlyt fektetnek az általános iskolai oktatásra és a szakképzésre. Munkafoglalkoztatást is biztosíthatnak a fiatalkorúaknak, amiért díjazás illeti meg őket. A legsúlyosabb fegyelmi büntetés a zárt jellegű intézeti részlegben való elhelyezés. Az elítéltek kimenőre, eltávozásra és szabadságra mehetnek. 
Az NM rendelet mellékletei meghatározzák a vezetők, pedagógusok és a nevelő-gondozó munkát segítő más dolgozók létszámát és képesítési előírásait: 
Nevelő	 2 fő/1 csoport	
Pszichológus	 1 fő/40 fiatalkorú	
Gyógypedagógus	 helyi döntés alapján, feladatoktól függően	
Iskolai tanár, tanító	 helyi döntés alapján, feladatoktól függően	
Szakoktató, munkaoktató	 helyi döntés alapján, feladatoktól függően	
Orvos	 1 fő /intézmény (főfoglalkozásban)	
Pszichiáter	 1 fő/intézmény (részfoglalkozásban)	
Ápolónő	 4 fő/intézmény	
Gyermekfelügyelő	 3 fő/csoport	
A bv. intézetek tekintetében ilyen jogszabályi előírás nincs, ezért jóval nehezebb helyzetben vannak, mint a javítóintézetek. Egy nevelőre, illetve pszichológusra – az intézet telítettségétől függően – sokkal több (fiatalkorú) fogvatartott jut, így sokkal nagyobb a munkateher, és nyilvánvalóan kevésbé hatékony a nevelés, ill. terápia. 
A vizsgált javítóintézetekben összességében sokkal kedvezőbbek voltak mind a fiatalkorúak, mind a dolgozók elhelyezési és munkakörülményei, mint a fiatalkorúak bv. intézeteiben. Rendezett körülmények között, változatos oktatási-nevelési tevékenységet folytattak. A fiatalkorúak egyáltalán nem követtek el súlyos erőszakos cselekményeket egymás sérelmére. 
A debreceni intézet kivételével a házirendek részletesen ismertették az intézet rendjét. A Budapesti Javítóintézetben a látogatófogadás időtartama a házirend szerint havonta 30 perc – egy óra, de egyszerre csak egy főt engednek be a fiatalkorúhoz. Telefonbeszélgetést havonta kétszer, nevelői engedéllyel folytathatnak (egyszer a családjukkal, egyszer a védőjükkel). Az NM rendelet 50. § (2) bek. szerint ugyanakkor a fiatalkorút egy időben négy személy látogathatja; az előzetesen letartóztatottak esetén sem tartalmaz korlátozást a jogszabály. A telefon használatára - a 49. § (3) bek. szerint – ugyan a házirend előírásai vonatkoznak, de a havi két telefonbeszélgetés lehetősége nagyon kevés! Mind a Debreceni, mind a Rákospalotai Javítóintézetben lehetővé teszik az előzetesen letartóztatottak számára, hogy a rendelkezési jogkör gyakorlója által engedélyezett személyekkel hetente egyszer, a védőjükkel pedig korlátlanul beszélhessenek. A Bv. tvr. 118. § (1) bek. értelmében az előzetesen letartóztatott a büntetőeljárási jogait gyakorolhatja. 
Vizsgálatom eredményeként megállapítom, hogy a Budapesti Javítóintézetben az előzetesen letartóztatottak védőjükkel való telefonbeszélgetésének havi egyszeri alkalomra való korlátozása visszásságot okoz a védelemhez való joggal összefüggésben, ezért az Obtv. 21. § (1) bek. alapján, kezdeményezem az intézet igazgatójánál a házirend módosítását.
A javítóintézetekben összesen 186 férőhely van az előzetesen letartóztatottak számára. 2008 júliusában több fiatalkorút (182 fő) tartottak fogva bv. intézetben, mint javítóintézetben. Az előzetes letartóztatás végrehajtási helyének kijelöléséről a bíróság dönt; a végrehajtás helyét az ügyész, a terhelt vagy a védő indítványára megváltoztathatja. Az 1991. évi LXIV. törvénnyel kihirdetett Gyermekjogi Egyezmény 3. cikkének 1. pontja szerint a bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenek felett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban.
A három, előzetes letartóztatást (is) foganatosító javítóintézet rendszerint nem az eljárást folytató nyomozó hatóság székhelyén található, ezért meg kell oldani a gyanúsítottak nyomozati cselekményekre való szállítását.43
A Legfőbb Ügyészség 2007. decemberi vizsgálata megállapította, hogy a Budapesti Javítóintézetben a befogadott fiatalkorúak száma az utóbbi időben rendszeresen meghaladja az engedélyezett létszámot. Az intézetben legfeljebb 110 fő kulturált elhelyezését tudják biztosítani, ez azonban a jogszabályban előírt maximum 12 fős csoportlétszám növelését eredményezi. Új csoport nyitásához szükséges férőhellyel azonban már nem rendelkeznek, ezért indokolt lehet a fenntartó irányába az újabb javítóintézet megnyitására irányuló kezdeményezés is. 
Álláspontom szerint az előzetes letartóztatás fiatalkorúak bv. intézetében való végrehajtása csak a legsúlyosabb esetekben indokolt, a Gyermekjogi Egyezmény 40. cikkének megfelelő bánásmódnak a javítóintézetben való végrehajtás felel meg, ezért – a II. pontban foglalt megállapításokkal összhangban és a feltárt visszásságokra tekintettel – az Obtv. 20. § (1) bek. alapján ajánlást teszek a szociális és munkaügyi miniszternek hogy – az igazságügyi és rendészeti miniszterrel egyetértésben és a pénzügyminiszterrel egyeztetve – fontolja meg egy újabb javítóintézet kialakítását. Ajánlást teszek továbbá az igazságügyi és rendészeti miniszternek, hogy – a javítóintézetek mintájára – állapítsa meg a fiatalkorúak bv. intézeteiben dolgozókra vonatkozó létszámelőírásokat.
Az Obtv. 29. § (2) bek. e, és f, pontja értelmében a bíróság, illetve az ügyészség nem tekinthetők hatóságnak, ezért eljárásuk, döntéseik vizsgálatára nem terjed ki az országgyűlési biztos hatásköre. Jelentésemet mindazonáltal megküldöm a Legfelsőbb Bíróság elnöki jogkörben eljáró elnökhelyettesének, valamint a legfőbb ügyésznek, és kérem, hogy hívják fel a fiatalkorúak elleni büntetőeljárásokat folyatató bírák, illetve ügyészek figyelmét a vizsgálat megállapításaira. 

Budapest, 2008. augusztus 7.

Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: 1. Az alkalmazott jogszabályok
1976. évi 8. tvr. a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának kihirdetéséről:
10. cikk: 1. A szabadságuktól megfosztott személyekkel emberségesen és az emberi személyiség veleszületett méltóságának tiszteletben tartásával kell bánni. 2. a) A vádlottakat, amennyiben nem állnak fenn kivételes körülmények, el kell különíteni az elítéltektől és olyan külön elbánásban kell részesíteni őket, amely megfelel annak a helyzetnek, hogy nincsenek elítélve; b) a fiatalkorú vádlottakat a felnőttektől el kell különíteni és ügyükben a lehető legrövidebb időn belül dönteni kell. 3. A büntetés-végrehajtási rendszerben olyan bánásmódot kell alkalmazni, melynek alapvető célja az elítéltek megjavítása és a társadalomban való beillesztésük elősegítése. A fiatalkorú elkövetőket a felnőttektől el kell különíteni, s részükre a koruknak és a jogi helyzetüknek megfelelő elbánást kell biztosítani.
14. cikk: 4. A fiatalkorú személyek esetében az eljárásnak figyelemmel kell lennie az életkorukra és az átnevelésükhöz fűződő érdekekre.

1991. évi LXIV. törvény a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről:
1. cikk: Az Egyezmény vonatkozásában gyermek az a személy, aki tizennyolcadik életévét nem töltötte be, kivéve ha a reá alkalmazandó jogszabályok értelmében nagykorúságát már korábban eléri.
3. cikk: 1. A szociális védelem köz- és magánintézményei, a bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenek felett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban.
4. cikk: Az Egyezményben részes államok meghoznak minden olyan törvényhozási, közigazgatási vagy egyéb intézkedést, amelyek az Egyezményben elismert jogok érvényesüléséhez szükségesek. Amennyiben gazdasági, szociális és kulturális jogokról van szó, ezeket az intézkedéseket a rendelkezésükre álló erőforrások határai között és szükség esetén, a nemzetközi együttműködés keretében hozzák meg.
37. cikk: Az Egyezményben részes államok gondoskodnak arról, hogy a) gyermeket ne lehessen sem kínzásnak, sem kegyetlen, embertelen, megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak alávetni. Tizennyolc éven aluli személyek által elkövetett bűncselekményekért sem halálbüntetést, sem szabadlábra helyezés lehetőségét kizáró életfogytiglan tartó szabadságvesztést ne legyen szabad alkalmazni; b) gyermeket törvénytelenül vagy önkényesen ne fosszanak meg szabadságától. A gyermek őrizetben tartása vagy letartóztatása, vagy vele szemben szabadságvesztés-büntetés kiszabása a törvény értelmében csak végső eszközként legyen alkalmazható a lehető legrövidebb időtartammal; c) a szabadságától megfosztott gyermekkel emberségesen és az emberi méltóságnak kijáró tisztelettel, életkorának megfelelő szükségleteinek figyelembevételével bánjanak. Különösképpen el kell különíteni a szabadságától megfosztott gyermeket a felnőttektől, kivéve, ha a gyermek mindenek felett álló érdekében ennek ellenkezője tűnik ajánlatosabbnak; a gyermeknek, rendkívüli körülményektől eltekintve, joga van levelezés és látogatások útján kapcsolatban maradni családjával; d) a szabadságától megfosztott gyermeknek joga legyen igen rövid idő alatt jogsegély vagy bármely más alkalmas segítséget igénybe venni, valamint joga legyen arra is, hogy szabadságelvonásának törvényességével kapcsolatban bírósághoz vagy más illetékes, független és pártatlan hatósághoz forduljon, és hogy az ügyben sürgősen döntsenek.
40. cikk: 1. Az Egyezményben részes államok elismerik a bűncselekmény elkövetésével gyanúsított, vádolt vagy abban bűnösnek nyilvánított gyermeknek olyan bánásmódhoz való jogát, amely előmozdítja a személyiség méltósága és értéke iránti érzékének fejlesztését, erősíti a mások emberi jogai és alapvető szabadságai iránti tiszteletét, és amely figyelembe veszi korát, valamint a társadalomba való beilleszkedése és abban építő jellegű részvétele elősegítésének szükségességét. 3. Az Egyezményben részes államok minden erejükkel azon lesznek, hogy előmozdítsák különleges törvények és eljárások elfogadását, hatóságok és intézmények létrehozását a bűncselekmény elkövetésével gyanúsított, vádolt vagy abban bűnösnek nyilvánított gyermekek számára és különösen a) olyan legalacsonyabb életkort állapítsanak meg, amelyen alul a gyermekkel szemben bűncselekmény elkövetésének vélelme kizárt; b) minden lehetséges és kívánatos esetben tegyenek intézkedéseket e gyermekek ügyének bírói eljárás mellőzésével való kezelésére, annak fenntartásával, hogy az emberi jogokat és a törvényes biztosítékokat teljes mértékben be kell tartani. 4. Rendelkezések egész sorát, így különösen a gondozással, az irányítással és a felügyelettel, a tanácsadással, a próbára bocsátással, a családi elhelyezéssel, általános és szakmai oktatási programokkal és nem intézményes megoldásokkal kapcsolatban rendelkezéseket kell hozni annak érdekében, hogy a gyermekek számára jólétüknek megfelelő, valamint helyzetükhöz és az elkövetett bűncselekményhez mért elbánást lehessen biztosítani.

1978. évi V. törvény a Büntető Törvénykönyvről (Btk.):
107. § (1) Fiatalkorú az, aki a bűncselekmény elkövetésekor tizennegyedik életévét betöltötte, de a tizennyolcadikat még nem.
108. § (1) A fiatalkorúval szemben alkalmazott büntetés vagy intézkedés célja elsősorban az, hogy a fiatalkorú helyes irányba fejlődjék, és a társadalom hasznos tagjává váljék. (2) Büntetést akkor kell kiszabni, ha intézkedés alkalmazása nem célravezető. (3) Szabadságelvonással járó intézkedést alkalmazni vagy büntetést kiszabni csak akkor lehet, ha az intézkedés vagy a büntetés célja más módon nem érhető el.
109. § (2) A fiatalkorúval szemben intézkedésként javítóintézeti nevelés is alkalmazható.
111. § (1) A fiatalkorú szabadságvesztését a fiatalkorúak büntetésvégrehajtási intézetében kell végrehajtani. (4) Ha az elítélt a szabadságvesztés megkezdésekor huszonegyedik életévét betöltötte vagy a végrehajtás alatt tölti be, a bíróság a 42-44. §-ok alapján határozza meg a szabadságvesztés végrehajtásának fokozatát.
118. § (1) Javítóintézeti nevelést a bíróság akkor rendel el, ha a fiatalkorú eredményes nevelése érdekében intézeti elhelyezése szükséges. (2) A javítóintézeti nevelés tartama egy évtől három évig terjedhet. (6) Azt, aki a tizenkilencedik életévét betöltötte, a javítóintézetből el kell bocsátani.
120/B. § (1) Az elrendelt javítóintézeti nevelésbe az előzetes fogva tartás teljes idejét be kell számítani.

1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról (Be.):
135. § (1) Az előzetes letartóztatást büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani. (2) Ha ezt a nyomozási cselekmények elvégzése indokolttá teszi, az ügyész akként rendelkezhet, hogy az előzetes letartóztatás legfeljebb harmincnapi időtartamban rendőrségi fogdában is végrehajtható. Ezt az időtartamot követően a gyanúsított rendőrségi fogdán történő elhelyezéséről - további harmincnapi időtartamra - az ügyész indítványára a bíróság határoz. A gyanúsított rendőrségi fogdán történő elhelyezése tárgyában hozott határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye. (3) Az előzetes letartóztatásban lévő terhelt eljárási jogainak gyakorlásában nem korlátozható. Biztosítani kell, hogy a terhelt a védőjével - és külföldi esetén államának konzuli képviselőjével - érintkezhessen. Az előzetes letartóztatásban lévő terhelt csak olyan korlátozásnak vethető alá, amely a büntetőeljárás jellegéből következik, vagy amely a letartóztatást foganatosító intézet rendje szükségessé tesz. Az előzetes letartóztatás végrehajtásának részletes szabályait külön jogszabályok határozzák meg.
447. § (1) A fiatalkorúval szemben az eljárást az életkori sajátosságainak figyelembevételével, és úgy kell lefolytatni, hogy az elősegítse a fiatalkorúnak a törvények iránti tiszteletét. (2) A büntetőeljárás során - szükség esetén, illetőleg külön jogszabály rendelkezése alapján - kezdeményezni kell a fiatalkorú érdekében gyámhatósági intézkedés elrendelését, valamint a fiatalkorú nevelését, gondozását vagy felügyeletét elmulasztó személlyel szembeni intézkedést.
448. § (1) A fiatalkorúak helyi bírósági hatáskörbe tartozó ügyében a megyei bíróság székhelyén lévő helyi bíróság, a Fővárosi Bíróság területén a Pesti Központi Kerületi Bíróság jár el, e bíróságok illetékessége a fiatalkorúak ügyében a megye, illetőleg a főváros területére terjed ki. (2) Fiatalkorúak elleni bírósági eljárásban első fokon a tanács elnöke (egyesbíró), másodfokon és - a Legfelsőbb Bíróságot kivéve - harmadfokon a tanács egyik tagja az Országos Igazságszolgáltatási Tanács által kijelölt bíró. (3) Az elsőfokú bíróságon a tanács egyik ülnöke pedagógus.
449. § (1) Az ügyész jogkörében a felettes ügyész által kijelölt ügyész (a fiatalkorúak ügyésze) jár el. (2) Fiatalkorúval szemben büntetőeljárásnak csak közvádra van helye. Fiatalkorúval szemben pótmagánvádnak nincs helye, a magánvádra üldözendő bűncselekmények esetében az ügyész jár el.
450. § A fiatalkorú elleni eljárásban védő részvétele kötelező.
454. § (1) A fiatalkorú előzetes letartóztatásának a 129. § (2) bekezdésében megállapított okok esetében is csak akkor van helye, ha az a bűncselekmény különös tárgyi súlya folytán szükséges. (2) A fiatalkorú előzetes letartóztatását a) javítóintézetben, b) büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani. (3) A bíróság dönt arról, hogy az előzetes letartóztatást - a fiatalkorú személyiségére vagy a terhére rótt bűncselekmény jellegére tekintettel - hol kell végrehajtani. (4) Az előzetes letartóztatás tartama alatt a bíróság az előzetes letartóztatás végrehajtásának helyét az ügyész, a terhelt vagy a védő indítványára megváltoztathatja. Erről - a tárgyalás előkészítése során hozott határozatig - az előzetes letartóztatást elrendelő bíróság, azt követően az a bíróság határoz, amelyik előtt a büntetőeljárás folyik. (5) Ha a fiatalkorú előzetes letartóztatását javítóintézetben hajtják végre, és a fiatalkorú büntetés-végrehajtási intézetben vagy rendőrségi fogdában történő ideiglenes elhelyezéséről a bíróság határoz, a bíróság hatáskörére és illetékességére a (4) bekezdést kell alkalmazni. (6) Az előzetes letartóztatás végrehajtása során a fiatalkorúakat a felnőttkorúaktól el kell különíteni.
455. § Ha a fiatalkorúval szemben elrendelt előzetes letartóztatás végrehajtásának kezdetétől két év eltelt, az előzetes letartóztatást meg kell szüntetni, kivéve az ügydöntő határozat kihirdetése után elrendelt vagy fenntartott előzetes letartóztatás esetét, továbbá ha az ügyben harmadfokú bírósági eljárás vagy hatályon kívül helyezés folytán megismételt eljárás van folyamatban.
456. § (1) A vádirat benyújtása előtt a kényszerintézkedésekkel kapcsolatos eljárásban (210-211. §) az ülés a védő távollétében nem tartható meg. (2) Az ülésről a törvényes képviselőt és a gondozót is értesíteni kell.
457. § Az ülésen a törvényes képviselő és a gondozó felszólalhat.

1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.):
2. § (1) Az elítélttel szemben csak az ítéletben és a törvényben meghatározott joghátrányok alkalmazhatók.
48. § (1) Az I-VI. cím rendelkezéseit a jelen címben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni azokra az elítéltekre, akiknek a szabadságvesztést a fiatalkorúak börtönében vagy a fiatalkorúak fogházában kell letölteniük. (2) A szabadságvesztés végrehajtása során különös gondot kell fordítani a fiatalkorú nevelésére, oktatására, személyiségének fejlesztésére és testi fejlődésére. (3) A fiatalkorúak büntetésvégrehajtási intézetében felnőttkorú elítéltek csak az intézet működése érdekében helyezhetők el.
49. § (1) A fiatalkorúak szabadságvesztését külön büntetésvégrehajtási intézetben kell végrehajtani. (2) A fiatalkorúak börtönének, illetőleg a fiatalkorúak fogházának rendje - a fiatalkorúak életkori sajátosságaiból fakadó eltérésekkel - a börtön, illetve a fogház rendjének felel meg.
50. § (1) Biztosítani kell, hogy a fiatalkorú szakmunkás-, illetőleg betanítottmunkás-képzésben vegyen részt, és lehetővé kell tenni, hogy középfokú tanulmányokat folytasson. (2) A fiatalkorú neveléséhez és a társadalomba beilleszkedésének segítéséhez igénybe kell venni a gyámhatóság és az egyéb állami szervek, a társadalmi szervezetek, a pártfogó felügyelő, valamint a fiatalkorú hozzátartozóinak segítségét.
51. § (1) A fiatalkorú dicsérő oklevéllel is jutalmazható. (2) A rövid tartamú eltávozás tartama mind a fiatalkorúak börtönében, mind a fiatalkorúak fogházában évente legfeljebb tizenöt nap.
52. § (2) A magánelzárás a fiatalkorúak börtönében húsz, a fiatalkorúak fogházában tíz napig terjedhet; engedélyezhető, hogy a fiatalkorú dolgozzék.
53. § A fiatalkorú munkáltatása a fiatalkorúakra vonatkozó munkajogi szabályok figyelembevételével történik; külső munkában részt vehet.
105. § (1) A javítóintézeti nevelés végrehajtásának feladata a fiatalkorú nevelése, oktatása és szakmai képzése által annak elősegítése, hogy helyes irányban fejlődjék és a társadalom hasznos tagjává váljék. (2) A javítóintézet az oktatásért felelős miniszter felügyelete és közvetlen irányítása alatt álló nevelőintézet. Az intézet rendtartását az oktatásért felelős miniszter a büntetés-végrehajtásért felelős miniszterrel egyetértésben állapítja meg. A javítóintézeti neveléssel kapcsolatos bírósági határozatok végrehajtását illetően a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter - az oktatásért felelős miniszter általános felügyeleti jogát nem érintve - szakfelügyeletet gyakorol. (3) A fiatalkorú neveléséhez és a társadalomba való beilleszkedésének elősegítéséhez igénybe kell venni a gyámhatóságnak, a pártfogó felügyelőnek, az erre szakosodott szociális, karitatív és öntevékeny szervezeteknek, valamint a fiatalkorú szülőjének, gyámjának vagy más hozzátartozójának a közreműködését.
107. § (1) A javítóintézeti nevelés végrehajtása során el kell különíteni a fiúkat a lányoktól. A fiatalkorúak életkoruk, továbbá egészségügyi és nevelési szempontok szerint csoportosíthatók. (2) Különös gondot kell fordítani a gyógypedagógiai nevelésre szoruló és a személyiségzavarban szenvedő fiatalkorúak gyógyítására, sajátos nevelésére és oktatására.
108. § (1) A javítóintézeti nevelés végrehajtása során gondoskodni kell a fiatalkorú megfelelő elhelyezéséről, felügyeletéről, élelmezéséről, ruházatáról és egészségügyi ellátásáról; biztosítani kell a korszerű oktatás és nevelés, a közösségi élet, a művelődés és a sportolás feltételeit. (2) A javítóintézeti nevelés megkezdéséről az intézet igazgatója haladéktalanul értesíti a fiatalkorú törvényes képviselőjét. (3) A javítóintézeti nevelés végrehajtása alatt a törvényes képviselő gondozási és nevelési joga szünetel, ez a jog az intézet igazgatóját illeti meg. (4) A fiatalkorú a külvilággal való kapcsolata érdekében kimenőre, eltávozásra és szabadságra mehet. Ennek részletes szabályait az intézeti rendtartás állapítja meg.
109. § (1) A fiatalkorú jogosult: a) az életkori szükségleteihez igazodó ellátásra, gondozásra és felügyeletre; b) egészségügyi és mentálhigiénés ellátásra; c) az intézetbe való befogadásakor a jogainak és a kötelességeinek megismerésére; d) a hozzátartozóival, valamint az általa megjelölt és az intézet által engedélyezett személyekkel való levelezésre, a levelek gyakorisága és terjedelme nem korlátozott; e) az intézet rendje szerint látogató fogadására; f) csomagküldeményre, a csomag tartalma ellenőrizhető; g) vallási vagy lelkiismereti meggyőződésének szabad megválasztására, annak kinyilvánítására és gyakorlására; h) iskolarendszerű vagy iskolarendszeren kívüli oktatásra és képzésre; i) munkájának a mennyiségnek és a minőségnek megfelelő díjazására; j) az érdeklődésének megfelelő szabadidő-foglalkozásokon való részvételre, az intézet művelődési és sportolási lehetőségeinek igénybevételére; k) véleményének szabad nyilvánítására, a személyét érintő kérdésekben meghallgatásra és tájékoztatásra; l) az intézetben és az intézettől független szervhez közérdekű bejelentés, panasz és kérelem előterjesztésére. (2) A fiatalkorú köteles - különösen - a) az intézetben az igazgató által kijelölt csoportban nevelkedni; b) az intézet elhagyásához engedélyt kérni; c) az általános iskolai tanulmányait a tanköteles koron túl is folytatni; d) az eredményes nevelése érdekében az intézet dolgozóival együttműködni; e) az intézet rendjét megtartani.
110. § (1) Az intézet igazgatója az intézeti tanács javaslatára zárt jellegű intézeti részlegbe helyezheti a fiatalkorút, ha a javítóintézet rendjét ismételten és súlyosan megsértette. (2) A zárt jellegű intézeti részlegben elhelyezést meg kell szüntetni, ha a fiatalkorú magatartására figyelemmel a javítóintézeti nevelés szigorúbb végrehajtására már nincs szükség.
111. § (1) Az intézet igazgatója engedélyezheti, hogy a fiatalkorú tartósan az intézeten kívül töltse azt az időt, amely tanulmányainak folytatásához, illetve a munkavégzéséhez szükséges. A fiatalkorú az intézeten kívül töltött idő alatt is köteles az előírt szabályokat megtartani. (2) Az (1) bekezdésben szabályozott engedélyt az intézet igazgatója visszavonhatja, ha a fiatalkorú az előírt szabályokat megszegi.
112. § (1) A fiatalkorút az intézetből ideiglenesen el kell bocsátani, ha a javítóintézeti nevelés alatti magatartására tekintettel alaposan feltehető, hogy a helyes irányú fejlődése átmeneti gondozás nélkül is elérhető. A bíróság az ideiglenes elbocsátással egyidejűleg a fiatalkorút pártfogó felügyelet alá helyezi (Btk. 119. §). (3) Ha a fiatalkorú a tizenkilencedik életévét betöltötte, az intézet igazgatója a javítóintézetből elbocsátja.
116. § (1) Az előzetes letartóztatást büntetés-végrehajtási intézetben a tárgyalás előkészítése során hozott határozatig az ügyész, ezt követően a bíróság rendelkezése alapján és annak megfelelően kell végrehajtani. Ha a bíróság úgy rendelkezik, a fiatalkorú előzetes letartóztatását javítóintézetben kell végrehajtani. (2) A fogvatartó intézmény vezetője értesíti az ügyészt, ha az előzetes letartóztatás végrehajtási helyének megváltoztatása indokolt. (6) Az előzetes letartóztatás végrehajtásának részletes szabályait valamennyi végrehajtó szervre irányadó, egységes elvek szerint kell megállapítani.
117. § (1) Az előzetesen letartóztatott köteles a) a büntetésvégrehajtási intézet rendjét megtartani, a kapott utasításokat teljesíteni; b) a büntetésvégrehajtási intézet tisztán tartását és ellátását szolgáló munkában díjazás nélkül, alkalomszerűen részt venni; d) a szükséges orvosi vizsgálatnak és gyógykezelésnek magát alávetni. A műtétekre az egészségügyi jogszabályok az irányadók; e) a tartására fordított összeget a munkadíjából megfizetni; f) az okozott kárt megtéríteni (34. §).
118. § (1) Az előzetesen letartóztatott a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja, b) a saját ruháját viselheti, c) a letétben levő pénzéből meghatározott összeget a személyes szükségleteire fordíthat, d) hozzátartozóival és - az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával - más személyekkel levelezhet, legalább havonta egyszer fogadhat látogatót, és kaphat csomagot, e) a büntetésvégrehajtási intézetben a rendelkezésre álló művelődési és sportolási lehetőségeket igénybe veheti, f) anyagi és egészségügyi ellátásban részesül, gyógyszert térítés nélkül kap, g) kérelmére részt vehet a termelőmunkában, amelyért díjazás illeti meg, h) panasz, kérelem előterjesztésére jogosult, i) kártérítésre (35. §) tarthat igényt, j) jogosult a vallási vagy lelkiismereti meggyőződésének szabad megválasztására, annak kinyilvánítására és gyakorlására, k) pihenésre, a rendszeresen végzett munka után fizetett szabadságra jogosult.
119. § (1) Az előzetes letartóztatás végrehajtása során el kell különíteni a) az előzetesen letartóztatottakat az elítéltektől, b) a férfiakat a nőktől, c) - a büntetőügyben eljáró hatóság rendelkezésétől függően - az ugyanabban az eljárásban letartóztatottakat. (2) Az előzetesen letartóztatott fiatalkorúakat a felnőttektől el kell különíteni.
121. § (2) Az előzetesen letartóztatott fiatalkorú magánelzárása tíz napig terjedhet.
121/A. § (1) Az előzetes letartóztatás javítóintézetben történő végrehajtására a VIII. Fejezet VIII. Címének rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni, a 106. § (2) bekezdése, a 108. § (4) bekezdése, a 111. és a 112. § azonban nem alkalmazható. (2) Az előzetes letartóztatásban levő fiatalkorú - kivételesen - legfeljebb öt napra, ideiglenesen akkor is elhelyezhető büntetés-végrehajtási intézetben vagy rendőrségi fogdában, ha az előzetes letartóztatást javítóintézetben hajtják végre. (3) Az előzetes letartóztatásban levő fiatalkorú büntetés-végrehajtási intézetben vagy rendőrségi fogdában történő ideiglenes elhelyezéséről, annak tartamáról a (2) bekezdés keretei között a bíróság határoz. A bíróságnak az előzetes letartóztatásról a tárgyalás előkészítése során hozott határozatáig a fiatalkorú - huszonnégy órát meg nem haladó tartamban - az ügyész rendelkezése alapján is elhelyezhető büntetés-végrehajtási intézetben vagy rendőrségi fogdában. Erről az ügyész a bíróságot értesíti.
122. § (1) Az elzárás a bíróság jogerős határozata alapján hajtható végre. (2) Az elzárást büntetésvégrehajtási intézetben, külön jogszabályban meghatározott esetben rendőrségi fogdában hajtják végre. (4) Az elzárás végrehajtása során el kell különíteni a) az elzárást töltő elkövetőket az elítéltektől és az előzetesen letartóztatottaktól, azonban az elítéltekkel együtt dolgozhatnak, b) a férfiakat a nőktől.

6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól: 
137. § (1) A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson.
149. § (2) A fiatalkorú elítéltek részére polgári jellegű formaruha is rendszeresíthető.
207. § A fiatalkorú elítéltekre a rendelet szabályait az e Címben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
208. § (1) A fiatalkorú befogadásáról - a 29. § (1) bekezdésben meghatározottakon kívül - hetvenkét órán belül értesíteni kell a) a lakóhely szerint illetékes gyámhatóságot; b) a törvényes képviselőt, a gyámság esetén a gyámot; c) átmeneti vagy tartós nevelésbe vett fiatalkorú esetén az illetékes területi gyermekvédelmi szakszolgálatot. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szerveket és személyeket a fiatalkorú szabadulásáról is értesíteni kell.
209. § (1) A fiatalkorú felkészítő részlegbe való helyezése kötelező, róla a környezettanulmányt a pártfogó felügyelői szolgálattól be kell szerezni. (2) A fiatalkorú megismerése érdekében a 208. §-ban megjelölt szervektől és személyektől az intézet véleményt, információt kér.
210. § (1) A fiatalkorúak életrendjére, az elhelyezési körletük belső rendjére, az intézeten belüli mozgásukra vonatkozó előírásokat, továbbá a személyes szükségletekre fordítható összeget - a szabadságvesztés végrehajtási fokozatára figyelemmel - a jogszabályok keretei között a parancsnok határozza meg. (2) Az (1) bekezdés szerinti rendelkezések meghozatalánál figyelembe kell venni a korosztályoknak megfelelő sajátos szükségleteket, törekedni kell a fiatalkorút érhető káros hatások elkerülésére.
210/A. § A fiatalkorú elítéltek részére - amennyiben annak feltételei biztosítottak - naponta lehetővé kell tenni a meleg vizes fürdést (zuhanyozást).
211. § Az oktatásban vagy szakmai képzésben részt vevő fiatalkorúak - a szabadságvesztés végrehajtási fokozatára tekintet nélkül - azonos tanulmányi osztályba, illetve tanulócsoportba is beoszthatók.
213. § (1) Az intézet a törvényes képviselő kérésére a fiatalkorú fejlődéséről, magatartásáról köteles felvilágosítást adni. (2) Az intézetben szülői értekezlet tartható, a fiatalkorúak részére szervezett rendezvényekre a hozzátartozói is meghívhatók.
215. § A magánelzárással fenyített fiatalkorút az iskolai óráktól nem lehet eltiltani.
216. § Az általános iskolai, illetve az első szakmai végzettséget adó iskolarendszerű képzésben részt vevő fiatalkorúakat a végzettség megszerzéséhez szükséges képzési idő alatt munkavégzési kötelezettség, és a tartására fordított költségekhez való hozzájárulás nem terheli.
218. § A szabadulás előtt az intézet - a pártfogó felügyelővel együttműködve - fokozott figyelmet fordít a fiatalkorú lakáskörülményeinek a rendezésére, az elhelyezkedés elősegítésére, a tanulmányok folytatására, az esetleges szociális ellátások és gondoskodás igénybevételére vonatkozó tájékoztatás megadására.
237. § (1) A büntetőeljárás szakaszától függően az ügyész, illetve a bíróság (a továbbiakban: a rendelkezési jogkör gyakorlója) dönt az előzetesen letartóztatott a) intézetben történő elhelyezéséről; b) az ugyanabban az eljárásban letartóztatottaktól való elkülönítéséről; c) levelezése, telefonálása és látogatása ellenőrzéséről; d) levelezésének, telefonbeszélgetésének, a látogató fogadásának és a csomagküldemény korlátozásáról, illetve tiltásáról; e) előállításáról, a nyomozó szervek részére történő kiadásáról, az intézetben való kihallgatásáról; f) más intézetbe való átszállításáról, kivéve a Központi Kórházba vagy az IMEI-be történő orvosilag indokolt sürgős átszállítást; (3) Ha az intézet az előzetes letartóztatás végrehajtása alatt a bíróság vagy az ügyész rendelkezési jogkörébe tartozó döntés szükségességét észleli, erről a rendelkezési jogkör gyakorlóját haladéktalanul értesíti.
239. § (1) Az előzetesen letartóztatottat zárkában kell elhelyezni. A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy személyenként lehetőség szerint legalább tíz köbméter légtér és négy négyzetméter mozgástér jusson.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról:
6. § (5) A gyermeknek joga van emberi méltósága tiszteletben tartásához, a bántalmazással - fizikai, szexuális vagy lelki erőszakkal -, az elhanyagolással és az információs ártalommal szembeni védelemhez. A gyermek nem vethető alá kínzásnak, testi fenyítésnek és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetésnek, illetve bánásmódnak.
15. § (5) A gyermekvédelmi rendszer része a bíróság által javítóintézeti nevelésre utalt, illetve előzetes letartóztatásba helyezett fiatalkorúak intézeti ellátása. A fiatalkorúak javítóintézeti neveléséről külön törvény rendelkezik.
53. § (2) Az otthont nyújtó ellátás keretében b) speciális ellátást kell biztosítani ba) a súlyos személyiségfejlődési zavarokkal küzdő, illetve súlyos pszichotikus vagy neurotikus tüneteket mutató (a továbbiakban együtt: súlyos pszichés tüneteket mutató) gyermek, bb) a súlyos beilleszkedési zavarokat vagy súlyos antiszociális magatartást tanúsító gyermekkorú elkövető (a továbbiakban: súlyos disszociális tüneteket mutató) [a ba) és a bb) pont a továbbiakban együtt: súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató gyermek], bc) az alkohol, drog és egyéb pszichoaktív szerekkel küzdő (a továbbiakban: pszichoaktív szerekkel küzdő) gyermek számára. Az otthont nyújtó ellátás során a gyermekek helyzetét folyamatosan figyelemmel kell kísérni, illetve az e törvényben meghatározott megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleménye alapján évente, a három éven aluli gyermek esetében félévente felül kell vizsgálni.

30/1997. (X. 11.) NM rendelet a javítóintézetek rendtartásáról:
1. § (2) Az intézet a gyermekvédelmi rendszer részeként, az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter felügyelete és közvetlen irányítása alatt működik. Az intézetet az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium tartja fenn. (4) E rendelet alkalmazásában fiatalkorú az, aki a tizennegyedik életévét betöltötte, de a tizenkilencediket nem.
2. § (2) Az intézet teljes ellátást biztosít a fiatalkorú számára, és ellátja gondozását, nevelését, felügyeletét, továbbá oktatását, képzését, munkafoglalkoztatását, valamint az ügyeivel kapcsolatos adminisztrációs feladatokat. A fiatalkorúnak a társadalomba való sikeres beilleszkedése érdekében az intézet előkészíti elbocsátását, és figyelemmel kíséri további életútját.
3. § (1) A javítóintézeti nevelés és az előzetes letartóztatás végrehajtása során a fiatalkorúval emberi méltósága tiszteletben tartásával, életkori szükségletei figyelembevételével kell bánni, és a törvényben meghatározott korlátozások kivételével gondoskodni kell jogai minden megkülönböztetés nélküli biztosításáról, védelméről.
18. § (1) Az újonnan érkezett fiatalkorú elhelyezésére az intézet befogadó csoportot működtet, ahol a fiatalkorú a végleges csoportba helyezéséről szóló döntés meghozataláig - legfeljebb azonban egy hónapig - tartózkodik.  (4) A végleges csoportba helyezésről - az intézet szakmai programjában meghatározott szempontok szerint - az igazgató vagy e feladattal megbízott helyettese dönt.
19. § (1) Az intézetben a fiatalkorú nevelését, gondozását, a szakmai programban meghatározott elvek szerint kialakított kisközösségekben (a továbbiakban: csoport) kell biztosítani. Egy csoportban legfeljebb tizenkettő fő helyezhető el, illetve az értelmi fogyatékos, szenvedélybeteg, a súlyos beilleszkedési zavarokkal, személyiségzavarokkal küzdő fiatalkorúak számára létrehozott speciális csoportokban legfeljebb nyolc fő. (2) A csoport számára háló- és tanulószobákat, közös nappali szobát, valamint vizesblokkot kell biztosítani, melyet a mindennapi életvitelhez szükséges bútorokkal, berendezési tárgyakkal, eszközökkel kell felszerelni. Egy fiatalkorúra legalább öt négyzetméternyi háló-, illetve tanulószobának, egy csoportra legalább harminc négyzetméternyi közös nappali szobának kell jutnia. (4) Biztosítani kell a fiatalkorúak iskolai oktatásához, szakképzéséhez szükséges tantermeket, továbbá a munkafoglalkoztatáshoz a megfelelő berendezésekkel, gépekkel, eszközökkel felszerelt foglalkoztatókat.
20. § (1) Az ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsító fiatalkorú biztonsági elkülönítése érdekében ki kell alakítani olyan helyiséget, ahol a fiatalkorú magatartása rendeződéséig elhelyezhető. A helyiséget úgy kell kialakítani, hogy ott-tartózkodása alatt a fiatalkorú ne tehessen kárt magában.
21. § (1) A fiatalkorú számára naponta ötszöri, az életkorának megfelelő, de legalább egyszeri alkalommal meleg étkezésről, illetve orvosi javaslat alapján kímélő ételről kell gondoskodni. (2) A fiatalkorú számára biztosítani kell a) fehérneműt, valamint az évszaknak megfelelő hétköznapi (otthoni és utcai) felsőruhát és cipőt, továbbá sportruházatot, b) a munkavégzéshez munkaruhát, védőruhát, védőfelszerelést, c) hálóruhát, ágyneműt, törülközőt, papucsot, d) tanszereket és egyéb iskolai felszerelést, e) tisztálkodási és testápolási szereket, f) sporteszközöket, játékokat.
22. § (1) A fiatalkorút el kell látni rendszeres havi zsebpénzzel, melynek összegét a fiatalkorú magatartása, szorgalma figyelembevételével a nevelő javaslatára az intézet igazgatója havonta állapítja meg.
(4) A fiatalkorú a zsebpénzéből, valamint indokolt esetben a letéti pénzéből szükségleti cikkeket szerezhet be. A vásárlás történhet az intézetben működtetett boltban, illetve az intézeten kívül, az e feladattal megbízott intézeti munkatárs közreműködésével.
23. § (1) Az intézetben folyó nevelés célja a fiatalkorú társadalmi beilleszkedésének elősegítése, ennek érdekében beilleszkedési zavarai enyhítése, pszichés állapota rendezése, iskolázottsága, szakmai képzettsége fejlesztése, az alapvető erkölcsi normák elfogadtatása, az egészséges életmódra való felkészítése. A nevelés során kiemelten kell foglalkozni az alkohol és a kábítószer veszélyeivel, a szexuális élet problémáival. (2) A nevelő egyéni nevelési tervet készít a fiatalkorú számára a befogadásakor készített szakértői vizsgálatok megállapításai, családi kapcsolatairól beszerzett tájékoztatás, az intézetbe kerülése előtt készített pedagógiai, pszichológiai vélemények, valamint a befogadást követően tapasztalt viselkedése és az egyéni beszélgetések során szerzett információk figyelembevételével. Ha a fiatalkorúnak egyéni pszichológiai gondozásra is szüksége van, a pszichológus egyéni gondozási tervet készít. (3) Az intézetben olyan kompenzáló és korrigáló nevelést kell a fiatalkorú számára biztosítani, amely egyidejűleg törekszik a fiatalkorú megelőző életútja hiányainak pótlására és a fiatalkorú bűnelkövetésének hátterében rejlő hibás viszonyulási rendszer kijavítására. (4) A nevelés fontos eszköze a 35-39. §-okban szabályozott jutalmazás és a 44. §-ban szabályozott büntetés. (5) Gondoskodni kell arról, hogy a fiatalkorú hozzájusson ahhoz a terápiához, amely személyiségfejlődésének korrekciójához, személyiségzavara, beilleszkedési zavara enyhítéséhez, szenvedélybetegsége gyógyításához szükséges, illetve, hogy a fogyatékos fiatalkorú megfelelő gyógypedagógiai ellátásban részesüljön. (6) A nevelés során intézeten belüli és kívüli programokkal kell elősegíteni a fiatalkorú műveltségi szintjének emelését, ismereteinek bővítését, képességeinek kibontakoztatását, a szabadidő hasznos és kulturált eltöltését. Gondoskodni kell az egészséges fejlődését biztosító, mozgásigényét kielégítő sportolási lehetőségekről.
26. § (2) A fiatalkorú számára biztosítani kell a rendszeres tisztálkodáshoz szükséges feltételeket.
27. § Az intézeti dolgozók megfelelő munkaidő-beosztásával gondoskodni kell - az ébresztőtől a takarodóig - a fiatalkorú folyamatos felügyeletéről, tevékenysége irányításáról, valamint éjszakai nyugalma biztosítása érdekében a hálótermek rendszeres ellenőrzéséről.
28. § (1) Az intézetben folyó oktatás, képzés célja a fiatalkorú iskolai hiányosságainak pótlása, megkezdett tanulmányainak folytatása, és a munkaerő-piaci esélyeit növelő képzettség megszerzése.(2) Az alapfokú iskolai végzettséggel nem rendelkező fiatalkorút - ha tanköteles - be kell íratni általános iskolába, ha a tankötelezettsége megszűnt, kérelmére biztosítani kell, hogy általános iskolai oktatásban részt vehessen. A fogyatékos fiatalkorú számára a fogyatékosság típusának megfelelő iskolai oktatást kell biztosítani. (3) Ha a fiatalkorú tanítási év közben érkezik, lehetővé kell tenni, hogy haladéktalanul bekapcsolódjon az oktatásba. A bármely okból hátrányos helyzetben lévő, a beilleszkedési zavarral, tanulási nehézséggel, magatartási rendellenességgel küzdő tanuló felkészülését egyéni foglalkoztatás keretében segíteni kell.
29. § (1) Ha a fiatalkorú középiskolai tanulmányait nem fejezte be, kérelmére lehetőséget kell teremteni arra, hogy magántanulóként pedagógus segítségével folytathassa tanulmányait a középiskolában. (2) Azt a fiatalkorút, aki általános iskolai tanulmányait befejezte, életkora, érdeklődési köre, képességei és egészségi alkalmassága figyelembevételével be kell vonni az intézetben folyó szakképzésbe, melyet a szakképzésre vonatkozó jogszabályoknak megfelelően kell szervezni.
32. § (4) A fiatalkorú nem végezhet egészségre ártalmas munkát, és nem osztható be éjszakai munkára.
33. § (1) A munkafoglalkoztatásért a fiatalkorút díjazásban kell részesíteni. A díjazás óránkénti mértéke nem lehet kevesebb a kötelező legkisebb órabér 30%-ánál.
49. § (2) A levelezés korlátlan gyakorisággal és terjedelemben történhet. A fiatalkorú által írt, illetve a részére érkezett levelet legkésőbb két napon belül továbbítani, illetve kézbesíteni kell. (3) A fiatalkorú a házirend előírásainak megfelelően használhatja az intézet által kijelölt távbeszélőt. (4) A fiatalkorú részére küldött csomagot a fiatalkorú a csoportnevelő jelenlétében bontja fel, aki ellenőrzi, hogy a csomag nem tartalmaz-e az intézet rendjét, a fiatalkorú vagy társai egészségét, biztonságát veszélyeztető tárgyat. 
50. § (1) Látogatást a fiatalkorú részére legalább havonta egy alkalommal kell engedélyezni. A látogatást az intézet erre kijelölt helyiségében kell lebonyolítani. (2) A fiatalkorút egy időben négy személy látogathatja. A látogatók élelmiszeren kívül egyéb tárgyat csak engedéllyel adhatnak át a fiatalkorúnak.
57. § (1) Az intézet utógondozó részleget működtethet azon elbocsátott fiatalkorúak számára, akik a családjukba nem térhetnek vissza, és az elbocsátás idejére nem sikerült számukra lakhatási lehetőséget és megélhetési feltételeket teremteni. (2) Az utógondozó részlegben helyezhető el az a fiatalkorú is, aki tanulmányait szeretné befejezni az intézeti oktatásban, képzésben. (3) Az utógondozó részlegen való elhelyezésről - a fiatalkorú írásbeli kérelmére - az intézeti tanács javaslatára az igazgató dönt.
59. § (1) Az előzetes letartóztatás végrehajtására a javítóintézeti nevelésre vonatkozó szabályokat az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A bíróságnak a tárgyalás előkészítése során hozott határozatáig az ügyész, ezt követően a bíróság (a továbbiakban: rendelkezési jogkör gyakorlója) rendelkezik az előzetesen letartóztatott fiatalkorú a) elkülönítéséről az ugyanabban az eljárásban letartóztatottaktól, b) levelezése és látogatása ellenőrzéséről, c) levelezésének, a látogató fogadásának és a csomagküldemény átvételének korlátozásáról, d) más intézetbe való átszállításáról, e) polgári egészségügyi intézményben való elhelyezésről, kivéve, ha arra orvosilag indokolt sürgős esetben kerül sor. (3) A fiatalkorú előzetes letartóztatásának megszüntetéséről a bíróság, illetve a vádirat benyújtásáig az ügyész is rendelkezhet. (5) Ha az intézet az előzetes letartóztatás végrehajtása alatt a rendelkezési jog gyakorlójának jogkörébe tartozó döntés szükségességét észleli, erről őt haladéktalanul értesíti.
62. § (1) A fiatalkorút csak akkor kell ellátni ruházattal, ha nincs megfelelő saját ruhája. (2) A fiatalkorú zsebpénzellátásban nem részesül. (3) Ha a fiatalkorú nem rendelkezik letéti pénzzel, az intézet biztosítja számára havonta legalább két levél továbbításának postaköltségét.
64. § A fiatalkorú intézeten kívüli oktatásban, képzésben, munkafoglalkoztatásban nem vehet részt.
65. § (1) Az előzetes letartóztatásban levő fiatalkorú számára intézeten kívüli program, kimenő, eltávozás és szabadság, betegszabadság nem engedélyezhető.
67. § (3) A látogatásból ki kell zárni azt, akivel a fiatalkorú kapcsolattartását a rendelkezési jogkör gyakorlója nem engedélyezi, illetve azt akinek magatartása a fiatalkorú vagy az intézet biztonságára veszélyt jelent.
68. § (1) Ha a fiatalkorú tartósan szembeszegül a javítóintézet rendjével, vagy társai, illetve az intézeti dolgozók testi épségét, az intézet biztonságát súlyosan veszélyeztető magatartást tanúsít, az intézet igazgatója erről értesíti az ügyészt, és kéri az előzetes letartóztatás végrehajtási helye megváltoztatásának indítványozását.
69. § (1) Büntetőügyben történő idézés alapján az intézet megkeresi a bíróság székhelye szerint illetékes rendőri szervet a fiatalkorúnak a megjelölt helyre és időre történő előállítása, majd az intézetbe visszaszállítása érdekében. A nyomozó hatóság részéről kért előállítás a rendelkezési jog gyakorlójának idézése alapján történhet.
70. § A fiatalkorút a nyomozó hatóság - a rendelkezési jogkör gyakorlójának engedélyével - az igazgatóval egyeztetett időpontban az intézetben is kihallgathatja.
71. § A fiatalkorúnak a nyomozó hatóság részére történő kiadását a rendelkezési jogkör gyakorlója engedélyezi.
73. § (1) A javítóintézetben végrehajtott előzetes letartóztatás ideje alatt a fiatalkorú szállítása, kísérése a rendőrség feladata.

1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről (Eütv.):
226. § (2) A véradót - saját, illetve az általa adott vérből előállított vérkészítményt kapó beteg egészségének védelme érdekében - a véradásra való alkalmassága tekintetében ki kell vizsgálni. Ennek során a véradó köteles a saját egészségi állapotáról, valamint életviteléről - amennyiben az a vér útján átvihető fertőző betegségek szempontjából jelentős - a vizsgálatot végző orvos kérdésére felvilágosítást adni.

3/2005. (II. 10.) EüM rendelet az emberi vér és vérkomponensek gyűjtésére, vizsgálatára, feldolgozására, tárolására és elosztására vonatkozó minőségi és biztonsági előírásokról, valamint ezek egyes technikai követelményeiről:
12. § (1) A donort a véradás előtt tájékoztatni kell a véradással kapcsolatos vizsgálatokról, az ezekkel kapcsolatos intézkedésekről, a véradással járó kockázatokról, valamint azok megelőzésének módjáról. A leendő vér- vagy vérkomponens-donor számára nyújtandó információkat a 3. számú melléklet A. része tartalmazza. (2) A véradás előtt a donor nyilatkozik arról, hogy a vére tudomása szerint gyógyító célra felhasználható, illetve nyilatkozatot tesz abban az esetben is, ha tudomása van arról, hogy vére gyógyító célra feltehetően nem alkalmas. (3) A véradás előtt a donor személyazonosságát fényképes igazolvány alapján kell megállapítani. (4) A donor aláírásával igazolja, hogy hozzájárul a személyi és az egészségi állapotára vonatkozó adatainak - az adatkezelésre vonatkozó jogszabályok szerinti - felhasználásához.
13. § (2) Vér és vérkomponens csak olyan donortól vehető, aki számára a véradás várhatóan nem jelent egészségi kockázatot, és akinél a fertőző betegségek vérrel történő átvitelének veszélye minimalizálható. (3) A véradás előtt a donornál kivizsgálást kell végezni azon kóros eltérések felismerése céljából, amelyek a tervezett véradás kapcsán veszélyesek lehetnek a donorra, vagy várhatóan ártalmasak lehetnek a recipiensre nézve. A vér- és vérkomponens-donor alkalmassági és kizárási kritériumait a 4. számú melléklet tartalmazza. (4) A kivizsgálást követően az orvos dönt a donor véradásra való alkalmasságáról. (5) A (4) bekezdés szerinti döntést, a kivizsgálás eredményét, a véradásból történő átmeneti, tartós vagy végleges kizárás okát az egészségügyi dokumentációban rögzíteni kell.

Melléklet: 2. Lábjegyzet
1 dr. Pajcsicsné dr. Csóré Erika és dr. Fogarassy Edit
2 Az új katonai fogda-körlet a fiatalkorúak elhelyezésére szolgáló épület földszintjén található. A vizsgálat időpontjában üres volt, senkit nem tartottak fogva. A körleten mind férfi, mind női fogvatartott katonák elhelyezhetők, külön tiszti és tiszthelyettesi zárkák vannak (egy, ill. három személyesek). 
3 2008. július 18-án a fiatalkorúak létszáma 216 fő volt.
4 A Contel egy olyan hazai fejlesztésű, védjegyezett és szabadalomra bejelentett informatikai és távközlési rendszer, amelyet a büntetés-végrehajtási intézetek részére az elítéltek telefonbeszélgetéseinek nyomon követésére fejlesztettek ki.
5 A 2007. március 9-től hatályos házirend tartalmazza a befogadásra, az elhelyezésre, az anyagi ellátásra, a jogokra és kötelességekre, a napirend végrehajtására, a kapcsolattartásra, a művelődésre, sportra, oktatásra, vallásgyakorlásra, a jutalmazásra és a fegyelmi felelősségre vonásra, a kérelem, panasz, jogorvoslat intézésére, a munkavégzésre, munka és tűzvédelemre, ill. a biztonsági intézkedésekre vonatkozó szabályokat, valamint a viselkedés általános szabályait.
6 A fiatalkorúak élelmezési normája 13400-15000 Joule/nap. 
7 A rezsim-rendszer felépítése: 
1. A befogadást követően a fiatalkorúak a felkészítő részlegre kerülnek, ahol nevelő, orvos, utógondozó ill. pszichológus foglalkozik velük (max. 2 hét). 
2. Az enyhébb rezsimbe azok az I.-III. biztonsági csoportba sorolt fiatalkorúak kerülhetnek, akiknek a magatartása hosszabb időn át kiemelkedő volt. A magatartásukat háromhavonta értékelik, súlyos fegyelemsértés esetén a befogadási és foglalkoztatási bizottság soron kívül dönt a szigorúbb rezsimbe helyezésről. Az intézet szórakoztató programjain, csoportos kimaradáson részt vehetnek. 
3. Az alap rezsimbe kerülnek általában az I.-III. biztonsági csoportba sorolt fogvatartottak a felkészítő részlegből, magatartásukat háromhavonta értékelik. Sokféle kulturális, sport-, szabadidős programot szerveznek számukra, csoportos kimaradáson egyéni elbírálás alapján vehetnek részt. A szabadlevegőn tartózkodás kötött (séta) vagy kötetlen (játék) formában történik, a TV-nézés a zárkában engedélyezett. 
4. A szigorúbb rezsimbe azok az I.-IV. biztonsági csoportba sorolt fogvatartottak kerülnek, akik több súlyos fegyelemsértést vagy újabb bűncselekményt követtek el, vagy 5 év feletti az ítéletük. Az órarendi foglalkozásokon felüli szórakoztató programokon egyéni elbírálás alapján vehetnek részt, TV-t a kultuúrhelyiségben nézhetnek, a szabadlevegőn tartózkodás kötött formában történik; magatartásukat háromhavonta értékelik. 
5. A korrekciós csoportba azok az I-III. biztonsági csoportba sorolt fiatalkorúak kerülhetnek, akiknek nagyobb támogatásra van szükségük a beilleszkedéshez. A csoportban terápiás tevékenység folyik. 
6. A speciális csoportba az életellenes bűncselekményt elkövetett fiatalkorúak kerülnek (5 év feletti ítélettel). A besorolásukat évente vizsgálják felül, 5 év alatti hátralevő büntetés és kifogástalan magatartás esetén az alaprezsimbe, ellenkező esetben a szigorúbb fk. rezsimbe helyezhetők. 
7. A gyógyító-nevelő csoportba azok a fiatalkorúak kerülnek, akiknek a bíróság a kényszergyógyítását rendelte el, vagy korlátozott beszámítási képességűek, vagy kóros elmeállapot miatt korábban az IMEI-ben kezelték őket, vagy személyiségzavar miatt javasolták a csoportba helyezését. A fogvatartottakkal egy nevelőből, pszichológusból, orvosból és felügyelőből álló team foglalkozik. 
8. Az előzetesen letartóztatottak külön csoportban vannak, ami az alap-rezsim szabályai szerint működik, kivéve, ha a rendelkezési jogkör gyakorlója másként rendelkezik. A szabadlevegőn tartózkodás zárt alakzatban történik, a zárkaajtók zárva vannak, kérésükre munkába állítják a fogvatartottakat. 
9. Az intézetben – elkülönített részleg kialakítása nélkül, az eredeti nevelési csoportban tartás mellett – kábítószer-prevenciós tevékenység folyik. A fiatalkorú önként jelentkezése mellett a befogadási bizottság dönt a részvétel lehetőségéről. A vállalt drogmentességet ellenőrző vizsgálatot havonta, véletlenszerűen végzik. A résztvevők havonta 3 élelmiszercsomagot kaphatnak, és két óra időtartamban fogadhatnak látogatót.
8 A 2006. október 10-én kelt házirend szabályozza a fogvatartottak kötelezettségeit és jogait; a végrehajtási szabályokat, a befogadást, a napirendet, a fogvatartottak általános viselkedési szabályait, a nevelési csoportokat, a kapcsolattartást, az intézet elhagyásának szabályait, a művelődést, oktatást, sportot, a vallásgyakorlást, a jutalmazást, fegyelmezést, a kérelem, panasz, jogorvoslat előterjesztését és a joggyakorlás rendjét, a biztonsági rendszert, a munkavégzést, a munkabiztonságot és a tűzvédelmet, az (anyagi, élelmezési, egészségügyi) ellátásokat és a megőrzéses fogvatartottakra vonatkozó rendelkezéseket. 
9 Az anya-gyermek körlet létrehozására az országgyűlési biztos általános helyettese 2001 szeptemberében tett ajánlást az igazságügy-miniszternek, aki az ajánlást elfogadta (OBH 4497/2001.).
10 A hivatalos statisztikában az I. objektummal együtt kezelik az anya-gyerek körletet és az EVSZ-es B-C körletet is, ezáltal a telítettségi mutató jóval kedvezőbb, mint a valós helyzet.
11 Tájékoztató a Fiatalkorúak Regionális Bv. Intézetéről
12 A Legfőbb Ügyészség Gyermek- és Ifjúságvédelmi Önálló Osztályának 2007 júliusi feljegyzése szerint az intézetet nem a jelenlegi feladatára létesítették, a funkcióváltást pedig nem követték az építészeti megoldások: nem megfelelőek a gipszkarton falelemek, valamint a zárkák elektromos felszereltsége, melynek – baleset- és tűzveszélyessége miatt – mielőbbi felülvizsgálata indokolt. A zárkákban elektromos kapcsolók és hálózati csatlakozók találhatók, vagyis a világítás nem kívülről szabályozható. A fiatalkorúak a kapcsolókat gyakran rendellenesen használják: a letépett kapcsolók mögötti vezetékeket rövidre zárva gyújtanak cigarettára! Ez a megoldás akár súlyos bűncselekmények megvalósítását is lehetővé teszi.
13 Az igazgató elmondása szerint a fogvatartottak nagyon találékonyak, ugyanakkor kegyetlenek és gátlástalanok is, elsősorban egymással szemben. Gyakran csak az intézetbe kerülve ismerik meg a legalapvetőbb viselkedési és higiéniás szabályokat (pl. WC-használat). Reális képet festett a benti állapotokról, melyeken minden lehetséges eszközzel szeretne javítani. 
14 A 2006. június 18-án kelt házirend tartalmazza a részletes szabályokat: a fogvatartottak kötelességei és jogai; végrehajtási szabályok; befogadás; elhelyezés; napirend; zárka- és körletrend, a fogvatartottaknál tartható tárgyak; magatartási és viselkedési szabályok; tisztasági, tisztálkodási és öltözködési szabályok; a kapcsolattartás formái; büntetőeljárási jogok gyakorlása; panaszok, kérelmek, bejelentések, egyéb jogorvoslatok előterjesztésének rendje; az intézet elhagyásának rendje; a nem magyar állampolgárságú fogvatartottakra vonatkozó külön szabályok; vallásgyakorlás; egészségügyi ellátás rendje; élelmezési szabályok; a szükségleti cikkek vásárlásának szabályai; a jutalmazás, fegyelmezés és kártérítés szabályai; oktatás, képzés, szakképzés; az EVSZ-es elítéltekre vonatkozó speciális szabályok; a körleten betartandó balesetvédelmi és tűzvédelmi előírások; dohányzással kapcsolatos rendelkezések; szabadidős tevékenységek és a mellékletek (nemzetközi szervezetek címe, tájékoztató a kábítószer függőséget gyógyító kezelésen való részvételről, valamint a pártfogó felügyelői szolgálat tevékenységéről). 
15 A vékony testalkatú, alacsony fiatalkorú arcán és szemén szemmel látható sérülések voltak, de úgy nyilatkozott, hogy nem bántották. Őrizetbe vételekor beismerő vallomást tett, azóta nem hallgatták ki. Az igazgató figyelmeztette, hogy azonnal jelentse, ha bántalmazzák.
16 A házirend a befogadás, a beilleszkedés, az ellátás, a megismerés, a kapcsolattartás, a szabadidős tevékenységek, a foglalkoztatás, a kérelem, panasz előterjesztésének, és az intézet elhagyásának szabályait, illetve az EVSZ-es és a szállítással érintett fogvatartottakra vonatkozó speciális szabályokat, a munka- és tűzvédelmi előírásokat tartalmazza.
17 Munkatársaim is ugyanazt az ebédet ették, nagyon finom és bőséges volt.
18 A fiatalkorú elmondása szerint a fogvatartottak „egymás vérét szívják”, de csúnyán nem beszélhetnek, mert az igazgató nem engedi.
19 Az egyik fogvatartott Updike-tól a Bech befut című könyvet olvasta.
20 Az intézet rövid bemutatását lásd a honlapon: www.dji.hu
21 Az intézet házirendje röviden tartalmazza a napi- és hetirend végrehajtásával kapcsolatos szabályokat, az ellátás (étkezés, ruházat, tanszerek, egyéb iskolai felszerelés, sporteszközök, zsebpénz), a tanulás, a képzés, a munkafoglalkoztatás, a szabadidő-eltöltés szabályit, az egészségügyi ellátás rendjét, a helyiségek használati rendjét és a dohányzás rendjét. A kapcsolattartás szabályait csak az előzetes letartóztatottak esetében rögzíti. A biztonsági elkülönítés szabályait nem tartalmazza. 
22 Az otthon nevelési programjának célja a fejlesztés és korrekció a viselkedés, a szocializáció, az érzelmi élet, a kulturáltsági szint és az erkölcsi struktúrák terén. A személyiségzavarok sajátosságaira, a nevelt fiatalkorúak életkorára tekintettel a javítóintézeti nevelésben a legfontosabb az új tapasztalatok gyűjtése, a cselekedtető felfedezés lehetőségeinek megteremtése. A fiatalkorúak belső nyugtalanságát, beszűkült érdeklődését, fixálódott gondolatait, bizalmatlanságát, eltompultságát, torzult értékkategóriáit csak állandóan változó és változatos élményszituációk keretében lehetséges feloldani. Olyan szituációkban, amelyben ő cselekvően részt vesz, s amely során az eddigiektől eltérő inger együttesek érik. Csak az új élménnyel, örömmel összekapcsolódó élettapasztalatok indítják el a személyiség átrendeződését. Lásd: http://www.dji.hu/elozet.html 
23 Az OVSZ-től telefonon kapott tájékoztatás szerint korábban - hasonló okokból - már megszüntették a Honvédségnél szervezett mobil véradásokat is. 
24 A házirend részletesen leírja a tréning célját és tartalmát, melynek során a résztvevők az erőszakmentes viselkedés négy elemét sajátíthatják el: önmaguk megerősítése, közösség kialakítása, kommunikációs készségek, konfliktuskezelési technikák.
25 A házirend emellett tartalmazza a befogadás szabályait; az általános magatartási szabályokat; a fogvatartottak jogait és kötelezettségeit; a munkavégzési lehetőségeket; a panaszok, kérelmek, bejelentések, ill. egyéb jogorvoslatok előterjesztésének rendjét; a kapcsolattartás rendjét; a szabadidő eltöltésének, a kulturális és sportolási lehetőségek igénybevételének rendjét; a szabadlevegőn tartózkodás szabályait; a tisztasági, tisztálkodási és öltözködési szabályokat; az élelmezési szabályokat; a szükségleti cikkek vásárlásának szabályait és a fogvatartottak hozzájárulását a tartási költségekhez; az egészségügyi ellátás rendjét; a jutalmazás, fegyelmezés és kártérítés szabályait; a büntetőeljárási jogok gyakorlásának rendjét; az intézet elhagyásának rendjét; a nem magyar állampolgárságú fogvatartottakra vonatkozó külön szabályokat; az enyhébb végrehajtási szabályokat; a kábítószer függőséget gyógyító kezelésen, a kábítószer használatot kezelő más ellátáson vagy megelőző, felvilágosító szolgáltatásban való részvétel végrehajtásának szabályait; továbbá a betartandó tűz- és balesetvédelmi előírásokat.
26 Az intézetet 1891-ben a San Marco Alapítvány területén San Marco hercegnő hozta létre. Az intézet a mai napig az alapítvány területén működik. Az intézet honlapja: www.bpjavito.hu
27 A házirend részletesen meghatározza a napirendet, a foglalkoztatási rendet, a növendékek jogait és kötelességeit, a fegyelmezési és jutalmazási rendet, a kapcsolattartási rendet, a munkafoglalkoztatási szabályzatot, a letéti pénz kezelésének szabályait, az egészségügyi szabályzatot, a biztonsági elkülönítést, a vallásgyakorlást, a ruházati és letéti szabályzatot.
28 Franciaországban pl. vállalkozói adókedvezményt kapnak a „börtönviselteket” foglalkoztatók.
29 dr. Győrffy Zsuzsanna és dr. Fogarassy Edit
30 Az intézet jogelődje a Rákospalotai Magyar Királyi Leánynevelő Intézet volt. Lásd a honlapot:
http://leanynevelo.hu/index.php?option=com_content&task=view&id=12&Itemid=31
31 A házirend a javítóintézeti nevelt növendékek esetén nevelési-fokozatos rendszert vezet be. Az intézetben töltött idő, magatartás, teljesítmény alapján a növendékeket az intézeti tanács I-III. fokozatba sorolja. A házirend nagyon részletesen, áttekinthetően – külön a javítósok ill. az előzetesek tekintetében – tartalmazza a napirendet, a foglalkoztatási rendet, a jogokat és kötelességeket, a fegyelmezési és jutalmazási rendet, a kapcsolattartási rendet, az egészségügyi szabályzatot, a biztonsági elkülönítés szabályait, a vallásgyakorlást, a ruházati és letéti szabályzatot, valamint a tisztasági és takarítószer ellátást.
32 A személyes szabadságkorlátozás, illetve a nevelési felügyelet elrendelésének szabályait az 1997. évi XXXI. törvény (81/A-D. §), a speciális gyermekotthonok működését pedig a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet szabályozza (130-135. §). Jelen vizsgálatnak nem volt tárgya a gyermekotthonok működése, ezért csak röviden foglalkozik vele a jelentés. 
33 Az intézet honlapja: http://www.aszod-afi.hu/
34 A 6/1996. IM rendelet 210/A. §-a szerint a fiatalkorú elítéltek részére - amennyiben annak feltételei biztosítottak - naponta lehetővé kell tenni a meleg vizes fürdést (zuhanyozást).
35 A Büntetés-végrehajtási Szervezet 2007-es évkönyve szerint a fogvatartottak – jelentős számban fiatalkorúak – az előző évhez képest több mint kétszer annyi szemérem elleni erőszakot követtek el egymás sérelmére (38 eset/66 fő). Lásd: http://www.bvop.hu/download/bvop_kivitel.pdf/bvop_kivitel.pdf
36 A Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 10. cikkének 3. pontja szerint a büntetés-végrehajtási rendszerben olyan bánásmódot kell alkalmazni, melynek alapvető célja az elítéltek megjavítása és a társadalomban való beillesztésük elősegítése. A fiatalkorú elkövetőket a felnőttektől el kell különíteni, s részükre a koruknak és a jogi helyzetüknek megfelelő elbánást kell biztosítani. A Gyermekjogi Egyezmény 37. cikk c) pontja alapján az Egyezményben részes államok gondoskodnak arról, hogy a szabadságától megfosztott gyermekkel emberségesen és az emberi méltóságnak kijáró tisztelettel, életkorának megfelelő szükségleteinek figyelembevételével bánjanak. A 40. cikk 1. pontja szerint az Egyezményben részes államok elismerik a bűncselekmény elkövetésével gyanúsított, vádolt vagy abban bűnösnek nyilvánított gyermeknek olyan bánásmódhoz való jogát, amely előmozdítja a személyiség méltósága és értéke iránti érzékének fejlesztését, erősíti a mások emberi jogai és alapvető szabadságai iránti tiszteletét, és amely figyelembe veszi korát, valamint a társadalomba való beilleszkedése és abban építő jellegű részvétele elősegítésének szükségességét.
37 Az előzetesen letartóztatottak száma 2007-ben folyamatosan nőtt, december 31-én összesen 3822 főt, ebből 164 fiatalkorút (10 nő) tartottak fogva bv. intézetben. A kényszerintézkedés tartama 2007-ben átlagosan 8,4 hónap volt (2006-ban 8,1 hónap, és nőtt az egy, ill. két évet meghaladó előzetesek száma is; lásd a BVOP évkönyvét.) A létszámuk 2008 júliusában sem csökkent: 3865 fő.
38 A Szabolcs-Szatmár-Bereg és a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bv. Intézetek zsúfoltsága általában szintén nagyon magas.
39 2007 végén – elsősorban a nagyszámú nyugdíjba vonulás miatt – a létszámhiány 649 főre nőtt. A személyi állomány bérszínvonala alacsonyabb más fegyveres rendvédelmi szervekhez képest is! A tiszthelyettesi beosztást betöltők fizetése nagyon kevés. 
40 A Hajdú-Bihar Megyei Főügyészség által 2007 decemberében végzett ügyészi vizsgálatról készült feljegyzésben is szerepel, hogy a fogvatartottak elmondása szerint a napjaik tévénézéssel, rádióhallgatással és (esetenként) olvasással telnek.
41 2007-ben a megyei intézetekben indított 6 tanfolyamon mindössze 78 előzetes letartóztatott vett részt. (2006-hoz képest a felére csökkent a tanfolyamok száma.)
42 A Be. kommentár szerint a fiatalkorúakkal szembeni eljárás során folyamatosan figyelemmel kell lenni arra a követelményre, hogy az elkövetők ezen körénél elsődleges a törvények iránti tiszteletre irányuló nevelési cél, és ehhez képest másodlagosak a büntetési célok. Ennek az eljárás valamennyi (nyomozati, ügyészi és bírósági) szakaszában érvényesülnie kell.
43 Az NM rendelet 69. § (1) bek. szerint büntetőügyben történő idézés alapján az intézet megkeresi a bíróság székhelye szerint illetékes rendőri szervet a fiatalkorúnak a megjelölt helyre és időre történő előállítása, majd az intézetbe visszaszállítása érdekében. A fiatalkorút a nyomozó hatóság - a rendelkezési jogkör gyakorlójának engedélyével - az igazgatóval egyeztetett időpontban az intézetben is kihallgathatja (70. §). Gazdaságosabb lenne, ha az előzetesen letartóztatottak szállítását szükség esetén (pl. szembesítés) – az anyagi források biztosítása mellett – a javítóintézet helye szerint illetékes rendőrkapitányság végezné, nem pedig az eljárást folytató rendőri szerv.