Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4504/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Bassola Eszter
Az eljárás megindulása
A Hivatalomhoz érkezett beadvány előterjesztője a Centrum Parkoló Rendszer Kft. (továbbiakban: parkolási társaság) eljárását sérelmezte. A beadvány és mellékletei szerint a parkolási társaság olyan gépjárműre és parkolási eseményre vonatkozóan küldött fizetési felszólítást, amely időpontban a levélben szereplő gépjármű már nem állt a panaszos tulajdonában. Ezt a beadvány előterjesztője levelében – mellékelve a gépjármű adásvételi szerződését, illetve az illetékes önkormányzat határozatát arról, hogy a gépjárműre vonatkozóan az adásvételre tekintettel megszűnt a súlyadó fizetési kötelezettsége – jelezte a parkolási társaságnak, amely azt figyelmen kívül hagyta és újabb fizetési felszólítást küldött. Eközben a gépjármű vevője ellen magánokirat-hamisítás vétsége miatt büntetőeljárás indult, melyre a panaszos szintén felhívta a parkolási társaság figyelmét, amely azt ismét nem vette figyelembe és továbbra is fenntartotta követelését. 
Tekintettel arra, hogy a beadványban foglaltak felvetették a jogállamiság elve és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúját, vizsgálatot rendeltem el. 
Ezzel egyidejűleg megkerestem a parkolási társaság ügyvezetőjét és az ügyben tájékoztatást, illetve vizsgálat tartását kértem. A parkolási társaság vezetőjének tájékoztatását követően felmerült kérdésekkel kapcsolatban a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalának (továbbiakban: KEKKH) elnökéhez fordultam.

A megállapított tényállás
A parkolási társaság 2006. február 22-én kelt levelében 2005. október 11. és 2005. november 24. napja között történt három parkolási esemény kapcsán parkolási díj és pótdíj megfizetésére szólította fel. A panaszos 2006. február 28-án elektronikus levélben válaszolt a parkolási társaság ügyfélszolgálati igazgatójának, melyben felhívta a vezető figyelmét arra, hogy a gépjárművet 2004. szeptember 6-án eladta, a szóban forgó parkolási esemény időpontjában tehát már nem képezte a tulajdonát. Felkérte a parkolási társaságot, hogy a gépjármű mellékelt adásvételi szerződésben szereplő új tulajdonosát keressék meg a követelésükkel kapcsolatban. A panaszos előzőeket 2006. március 8-án tértivevényes levélben is megküldte a társaságnak. A parkolási társaság 2006. május 2-án kelt levelében a panasza elbírálásával kapcsolatban arról tájékoztatta a panaszost, hogy „a felszólító levél kiküldését megelőzően a társaság a rendelkezésre álló rendszám alapján lekéri a Belügyminisztérium által üzemeltetett járműnyilvántartóból a rendszámhoz rendelt gépjármű tulajdonos, vagy az üzembentartó adatait. Miután a nyilvántartásban az Ön neve szerepel tulajdonosként, így ellenkező bizonyításig Önt tekintjük a gépjármű tulajdonosának”.
A parkolási társaság arra is kérte a panaszost, hogy amennyiben a tulajdonában lévő gépkocsi értékesítésre került, úgy hitelt érdemlően igazolja az adásvétel tényét. Az adásvétel hitelt érdemlő igazolásához a parkolási társaság az adásvételi szerződés egy példányának másolatban történő csatolását kérte, valamint az illetékes önkormányzat határozatát arról, hogy a vonatkozó gépjárműhöz kapcsolódóan az adásvételre tekintettel megszűnt a súlyadó fizetési kötelezettsége, vagy a felelősségbiztosítás megszüntetését tudomásul vevő biztosító társaság által kiadott igazolást (törlésértesítő). A parkolási társaság arra is felhívta a panaszos figyelmét, hogy az adásvételi szerződés csatolása önmagában nem elegendő a fizetési kötelezettség alóli mentesüléshez. A társaság levelében arról is tájékoztatta a panaszost, hogy mivel a vevő – noha ezt a jogszabály kötelezően előírja – nem jelentette be a tulajdonváltozást, neve nem szerepel a nyilvántartásban. 
2006. június 8-án a panaszos újabb levelet küldött a társaságnak, melyben hivatkozik a gépjármű súlyadójának megszüntetéséről szóló polgármesteri hivatali határozatra, melyet – a parkolási társaság tájékoztatása szerint – annak ellenére, hogy jelzi annak mellékletként való megküldését, a társaság nem kapott meg. 2007. február 15-én kelt levelében a parkolási társaság a szóban forgó parkolási eseményekre vonatkozóan ismét az elmaradt parkolási díj és pótdíj megfizetésére szólította fel a panaszost, amelyre ő 2007. február 26-án elektronikus levélben válaszolt. Ebben kiegészítő információként – előzőek mellett – tájékoztatta a parkolási társaságot, hogy a gépjármű vevője ellen magánokirat-hamisítás vétsége miatt büntetőeljárás indult. 2007. szeptember 11-én kelt levelében a parkolási társaság ismét fizetési felszólítást küldött, majd ezt követően 2007. december 19-én kelt levelében a parkolási társaság megbízásából eljáró ügyvédi iroda is a parkolási díj és pótdíj megfizetésére szólította fel a panaszost. 
1. A beadványban sérelmezett problémával kapcsolatban elsőként a parkolási társaság vezetőjét kerestem meg, aki válaszában arról tájékoztatott, hogy a társaság a pótdíjfizetési felszólítást korábban a BM Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartási és Választási Hivatal által megadott adatok alapján küldte ki, jelenleg pedig a KEKKH-t keresi meg ezzel összefüggésben. A társaság a megkeresésben mindig a parkolási esemény időpontjára visszamenően, az esemény időpontjában a nyilvántartásban szereplő tulajdonos részére küldi meg a fizetési felszólítást. A Fővárosi Közgyűlés által megalkotott Budapest főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) számú rendelet (továbbiakban: fővárosi parkolási rendelet) 41. § (2) bekezdése szerint ugyanis a várakozási övezetekben közúti várakozóhelyeken díjfizetés nélkül várakozó gépjármű tulajdonosának a rendeletben meghatározott türelmi idő letelte után várakozási díjkülönbözetet és pótdíjat kell fizetnie. A 41. § (6) bekezdés szerint pedig, ha a várakozási díjkülönbözetet és a pótdíjat a jogosulatlan úthasználat időpontját követő tíz naptári napon belül nem fizették meg, a közút kezelője vagy az általa megállapodás alapján megbízott gazdálkodó szervezet (parkolás üzemeltető) a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 15. § (5) bekezdése alapján a jogosulatlan úthasználat időpontjától számított 60 napos jogvesztő határidőn belül köteles postára adni a díj- és pótdíjfizetési felszólítást a gépjármű tulajdonosának. 
A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény (Kknyt.) 19. § (1) bekezdésének n) pontja szerint a közúti közlekedési nyilvántartásból (továbbiakban: nyilvántartás) a parkolási szolgáltatást nyújtó társaságok a parkolási díj meg nem fizetése esetén a díj és pótdíj behajtása érdekében a 9. § (1) bekezdés a), b), e), f) pontjaiban megjelölt adatokat igényelhetik, melyek a következők: a járműtulajdonos (üzembentartó) személyazonosító adata; lakcíme, egyéni vállalkozó esetében kérelmére székhelye, telephelye; megnevezése; székhelyének (telephelyének) címe. A parkoló üzemeltetője tehát a nyilvántartásból megismert adatok alapján közvetlenül a gépjármű üzembentartójával (tulajdonosával) szemben érvényesítheti a meg nem fizetett parkolási díj, pótdíj megfizetése iránti igényét. A parkolási társaság vezetőjének válasza szerint a társaság 2006. február 6-án és 2006. február 13-án kereste meg a BM Központi adatfeldolgozó, Nyilvántartási és Választási Hivatalt azzal kapcsolatban, hogy a parkolási esemény időpontjában a gépjármű kinek a tulajdonában volt, majd ezt követően került sor a fizetési felszólítás kiküldésére. A lekérdezések alapján a nyilvántartás szerint a gépjármű tulajdonosa a panaszos volt. A parkolási társaság vezetője arról is tájékoztatott, hogy a gépjármű panaszos által megnevezett új tulajdonosát is megkeresték a megadott címen, amelyre azonban nem kaptak választ. Ezért úgy vélik, hogy minden jogszabály adta lehetőséget kimerítettek annak érdekében, hogy jogos követelésüknek érvényt szerezzenek. A parkolási társaság ezért arról tájékoztatott, hogy tekintettel arra, hogy a nyilvántartás alapján a szóban forgó gépjármű tulajdonosa a parkolási események idején a panaszos volt, így a pótdíj megfizetésére továbbra is az adatlekérdezés alkalmával megállapított tulajdonos (üzembentartó) köteles, a követelésüktől eltekinteni nem áll módjukban.

2. A válasz ismeretében a KEKKH elnökéhez fordultam, akitől a szóban forgó gépjármű tulajdonjogi helyzetéről, valamint az abban beállott és bejelentett változásokról kértem tájékoztatást. A KEKKH vezetője a közúti közlekedési nyilvántartás adatai alapján megállapította, hogy a szóban forgó gépjárműre vonatkozóan a nyilvántartás tulajdonos-üzembentartóként a panaszos adatait tartalmazza. A panaszos a gépjármű eladásának tényét 2005. szeptember 15-én, a közlekedési igazgatási hatóságnál (Okmányiroda) bejelentette, mely alapján a járműnyilvántartásba az eladás tényének bejegyzésére 2005. szeptember 15-én sor került. A vevő bejelentési kötelezettségét a mai napig – 2009. március 10. – nem teljesítette, melynek okán a járműnyilvántartás a szóban forgó gépjármű tulajdonos-üzembentartó adataként a panaszos adatait tartalmazza, ezért az adatszolgáltatás teljesítése során a parkolási társaságnak a panaszos adatai kerültek átadásra. 
A KEKKH elnöke kitért arra is, hogy a gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény (Gjt.) 2. § (1) bekezdése szerint az adó alanya – bizonyos kivételekkel – az a személy, aki/amely a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény alapján vezetett járműnyilvántartásban (a továbbiakban: hatósági nyilvántartás) az év első napján üzemben tartóként, ennek hiányában tulajdonosként (a továbbiakban együtt e § alkalmazásában: tulajdonos) szerepel. Amennyiben a hatósági nyilvántartás szerint egy gépjárműnek több tulajdonosa vagy több üzemben tartója van, akkor közülük az adó alanya az, akinek/amelynek a nevére a forgalmi engedélyt kiállították. A (4) bekezdés szerint amennyiben a gépjármű tulajdonjogában bekövetkezett változást az átruházó korábbi tulajdonos (a továbbiakban: átruházó) a külön jogszabály alapján – de legkésőbb a változás évének végéig – bejelentette, akkor a bejelentési kötelezettség megnyíltát (szerződés megkötésének időpontját) követő év első napjától nem minősül adóalanynak. 
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (Art.) 3. számú mellékletének g) pontja a hatósági adatszolgáltatásról a következőket tartalmazza: a közúti közlekedési nyilvántartási szerv, a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv a járműnyilvántartásából, valamint az 1992. évi LXVI. törvény szerinti nyilvántartásból a január 1-jei állapotnak megfelelő adatokat január 31. napjáig közli a gépjárműadó kivetésére illetékes települési önkormányzati, a fővárosban a kerületi önkormányzati adóhatósággal:
Az Art. 3. számú melléklet G) pontjának 3. b) alpontjában ugyancsak tartalmazza, hogy a közúti közlekedési nyilvántartási szerv január 20. napjáig a tárgyévet megelőző évben bekövetkezett tulajdonosváltozásról szóló régi tulajdonos által teljesített változás bejelentést a 2. pont szerinti adattartalommal közli a gépjárműadó kivetésére illetékes települési önkormányzati, a fővárosban a kerületi önkormányzati adóhatósággal.
Esztergom Város jegyzőjének gépjárműadó megszüntetéséről szóló 2006. február 7-én kelt határozata az Art. 3. számú melléklet G) pontjának 3. b) alpontjában foglalt adatszolgáltatásán alapul, melynek keretében a KEKKH részéről az illetékes adóhatóságnak átadásra került a panaszos által 2005. szeptember 15-én tett eladás tényére vonatkozó, járműnyilvántartásba rögzített adat. Az elnök válasza azt is tartalmazta, hogy a rendelkezésére álló okmánytári alapiratok szerint 2006. október 16-án a Balmazújváros Város Polgármesteri Hivatal Okmányirodájában – meghatalmazotti eljárás keretében – kezdeményezték a CSR 048 forgalmi rendszámú gépjármű új műszaki érvényességének, járműnyilvántartásba történő bejegyzését, valamint új forgalmi engedély kiadását. A KEKKH vezetője egyúttal arról is tájékoztatott, hogy meghatalmazotti eljárásban történt forgalmi engedély cseréjére irányuló közlekedési igazgatási eljárás körülményeinek kivizsgálása céljából, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 115. §-ra hivatkozással, felügyeleti eljárás megindítását kezdeményezte az Észak – alföldi Regionális Államigazgatási Hivatalnál. Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Okmányügyi Osztály által megküldött iratok alapján pedig megállapította, hogy a tárgybeli gépjármű tulajdonjogának átruházásával kapcsolatban büntetőeljárás indult, amely során a Budapesti IV. és XV. Kerületi Ügyészség 2006. október 16-án vádiratot nyújtott be a Budapesti IV. és XV. Kerületi Bírósághoz, magánokirat-hamisítás vétsége miatt a gépjármű vevője ellen. A büntetőeljárás jogerős befejezésére vonatkozó adat azonban nem áll a KEKKH rendelkezésére. 

Érintett alkotmányos jogok
– jogállamiság elve és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye
A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. [Alkotmány 2. § (1)]

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A parkolási társaságok eljárása vonatkozásában – amennyiben érintettek a jelentésben tett megállapítások kapcsán – meg kell említeni, hogy a jogalkotó az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízta annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe. Tekintettel arra, hogy a parkolási társaságok az önkormányzat felhatalmazása alapján olyan állami feladatot látnak el – és ezzel szolgáltatást nyújtanak –, amely a parkolási társaságokon kívül más szervtől nem vehető igénybe, a parkolási társaság közszolgáltatást nyújt, melynek vonatkozásában – mint ahogyan azt OBH 1495/2006 és OBH 5537/2007. sz. jelentésben is megállapításra került – rendelkezem vizsgálati hatáskörrel. 
A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala az Obtv. 29. § (1) bekezdése a) pontja szerinti közigazgatási feladatot ellátó szerv, így tevékenysége vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik.

II. Az érintett alkotmányos jogok és az ügy érdeme tekintetében
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam […] kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. (9/1992. (I. 30.) AB határozat). 
Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. (75/1995. (XI. 21.) AB határozat).
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatban a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. 
Az Alkotmánybíróság értelmezésében jogbizonytalanságot teremt, ha a közigazgatási szerv az állampolgárokat a jogszabály túlbuzgóságból vagy hibás értelmezésből eredő indokolatlan zaklatásnak teszi ki. (49/1995. (VI. 30.) AB határozat).
A 42/1997. (VII. 1.) AB határozatában az Alkotmánybíróság megállapította: „Alkotmányellenessé nyilvánítható az a szabály, amely értelmezhetetlen voltánál fogva teremt jogbizonytalanságot, mert hatását tekintve nem kiszámítható és címzettjei számára előre nem látható.” (ABH 1997, 299, 301.)
A Kknyt. 9. § (3) bekezdése szerint a járműnyilvántartás tartalmazza a külön jogszabályban meghatározottak szerint a régi tulajdonos (átruházó) tulajdonjog-változáshoz kapcsolódó bejelentési kötelezettség - teljesítésének időpontját.
A közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet (továbbiakban: BM rendelet) 76/A. § (4) – (5) bekezdése az eladó bejelentésére vonatkozóan a következő szabályokat írja elő: A gépjármű tulajdonjogában bekövetkezett változás bejelentését a változástól számított 15 napon belül, a régi tulajdonos a tulajdonjog változásáról készült okirat benyújtásával (megküldésével) teljesíti. A bejelentési kötelezettség teljesítésének tényét az érintett járműnél a közlekedési igazgatási hatóság a nyilvántartásba rögzíti. 
A vevő bejelentési kötelezettségéről a Kknyt. 33. § (1) bekezdés b) pontja az alábbiak szerint rendelkezik: A jármű új tulajdonosa a jármű tulajdonjogának, a tulajdonos az üzembentartó személyének, valamint a járműokmányokban megjelölt műszaki adatoknak a változását a nyilvántartásba bejegyzett adatok módosítására okot adó körülmény bekövetkeztétől számított 15 napon belül köteles bejelenteni a bejegyzésre jogosult hatóságnál.
A KEKKH elnöke előző rendelkezések alapján arról tájékoztatott, hogy tekintettel arra, hogy a vevő nem tett eleget a Kknyt. 33. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségének, a járműnyilvántartás a személyére – mint nyilvántartott tulajdonosra – vonatkozó adatokat nem tartalmazza.
Az elnök kiemelte, hogy a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. LXXXIV. törvény (továbbiakban: Kknyt.) vonatkozó rendelkezéseiből fakadóan az új tulajdonos adatainak a járműnyilvántartásba történő bejegyzésére, a jármű „átírására” csak a vevő által kezdeményezett közlekedési igazgatási eljárás keretében nyílik lehetőség. Az eladó által tett bejelentés alapján – jogszabály erre vonatkozó rendelkezése hiányában – nincs lehetőség a közlekedési igazgatási eljárás során az új tulajdonos adataira „átírni” a járművet.
Az Alkotmánybíróság idézett határozataira, a vonatkozó szabályozásra – a Kknyt. és a BM rendelet rendelkezéseire – figyelemmel, valamint a KEKKH elnöke által adott tájékoztatás alapján a következőket állapítottam meg.
A gépjárművek adásvétele esetén a jelenlegi szabályozás – a Kknyt. és a BM rendelet vonatkozó szabályai – alapján előállhat az a helyzet, hogy amennyiben az eladó (a gépjármű régi tulajdonosa) eleget tesz a jogszabályban foglalt bejelentési kötelezettségének, a vevő (a gépjármű új tulajdonosa) azonban a jogszabályban előírt határidőn belül nem jelenti a hatóságnál a jármű tulajdonjogának változását. A gépjármű tulajdonjogának az adásvétel tényénél fogva bekövetkezett változása így nem kerül átvezetésre, a gépjármű nyilvántartásban továbbra is a régi tulajdonos szerepel.
A jelenlegi szabályozás ugyanis – ahogyan az a KEKKH elnökének tájékoztatásából kiderül – nem tartalmaz rendelkezéseket arra az esetre, ha az eladó eleget tesz a jogszabályban foglalt bejelentési kötelezettségének, azonban a vevő nem. Amennyiben a vevő nem jelenti be a tulajdonosváltozást, a régi tulajdonost ennek következményeként olyan hátrány érheti, mint a beadványban szereplő esetben is, tehát egyebek mellett parkolási díj és pótdíj megfizetésére kötelezhetik. A parkolási társaság a fővárosi parkolási rendelet alapján ugyanis a gépjármű tulajdonosával szemben érvényesítheti követelését, akinek az adatait a vonatkozó jogszabályi rendelkezések alapján a KEKKH által vezetett járműnyilvántartásból igényelheti. A parkolási társaság és a KEKKH pedig a jogszabályoknak megfelelően járt el, hiszen a gépjármű nyilvántartásban a jogszabályi rendelkezések alapján még mindig a panaszos szerepel – és kell, hogy szerepeljen - tulajdonosként. 
Vizsgálatom eredményeként előzőek alapján megállapítottam, hogy sem a Kknyt., sem pedig a BM rendelet a gépjármű adásvétele esetén nem szabályozza azt az esetet, amikor a vevő nem tesz eleget a bejelentési kötelezettségének és ezáltal a szabályozás hiánya a jogállamiság elvével, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz.
A Gjt. vonatkozó rendelkezései szerint azonban amennyiben a gépjármű tulajdonjogában bekövetkezett változást az átruházó korábbi tulajdonos (a továbbiakban: átruházó) külön jogszabály alapján – de legkésőbb a változás évének végéig – bejelentette, akkor a bejelentési kötelezettség megnyíltát (szerződés megkötésének időpontját) követő év első napjától nem minősül adóalanynak. Hivatkozott időpontoktól kezdve az átruházótól tulajdonjogot szerző felet kell az adó alanyának tekintetni, kivéve, ha a változást követő évtől, illetőleg hónaptól a hatósági nyilvántartásban harmadik személy szerepel tulajdonosként. Gépjármű tulajdon átruházása esetén, ha a tulajdonátszállással érintett felek egyike sem tesz eleget a külön jogszabály által meghatározott bejelentési kötelezettségének, akkor a tulajdonátszállás bejelentése évének utolsó napjáig az (1) bekezdés szerinti – az a személy, aki/amely a hatósági nyilvántartásban az év első napján üzemben tartóként, ennek hiányában tulajdonosként szerepel – tulajdonos az adó alanya. A gépjárműadó fizetés szempontjából tehát önmagában az átruházónak a gépjármű tulajdonjogában bekövetkezett változásra vonatkozó bejelentése meg kellene, hogy szüntesse az adóalanyiságot.  
Az Art. 3. számú mellékletének G) pontja a hatósági adatszolgáltatásról a következőket tartalmazza: a közúti közlekedési nyilvántartási szerv, a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv a járműnyilvántartásából, valamint az 1992. évi LXVI. törvény szerinti nyilvántartásból a január 1-jei állapotnak megfelelő adatokat január 31. napjáig közli a gépjárműadó kivetésére illetékes települési önkormányzati, a fővárosban a kerületi önkormányzati adóhatósággal.
Az Art. 3. számú melléklet G) pontjának 3. b) alpontjában ugyancsak tartalmazza, hogy a közúti közlekedési nyilvántartási szerv január 20. napjáig a tárgyévet megelőző évben bekövetkezett tulajdonosváltozásról szóló régi tulajdonos által teljesített változás bejelentést a 2. pont szerinti adattartalommal közli a gépjárműadó kivetésére illetékes települési önkormányzati, a fővárosban a kerületi önkormányzati adóhatósággal.
Eszerint tehát a KEKKH közli a régi tulajdonos által teljesített tulajdonosváltozás bejelentést a gépjárműadó kivetésére illetékes települési önkormányzati, a fővárosban a kerületi önkormányzati adóhatósággal. A KEKKH járműnyilvántartásában azonban – annak ellenére, hogy az az eladó tulajdonosváltozásról szóló bejelentésének tényét tartalmazza – továbbra is az eladó szerepel tulajdonosként, így – amint az OBH 5419/2008. sz. jelentésemben is szerepel – a gépjárműadóval kapcsolatos adatközlés esetén is tévedések következhetnek be.
A járműnyilvántartásban tehát egyrészt szerepel az eladó tulajdonosváltozásról szóló bejelentésének ténye, amely a gépjárműadó fizetés szempontjából az adóalanyiságot megszünteti, ugyanakkor amiatt, hogy a vevő az adásvétel megkötését követően nem tett eleget bejelentési kötelezettségének, tulajdonosként továbbra is az eladó szerepel. Előfordulhat tehát, hogy a gépjárműadó fizetés szerinti és a tulajdonviszonyok szerinti adatok nem egyeznek, amelyből fakadóan a hatóságok vagy közszolgáltatók „indokolatlan zaklatásnak” tehetik ki az állampolgárokat. Ez pedig a jogállamiság elvével és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz, amely szintén a hiányos jogszabályi rendelkezésekből fakad. 

Intézkedéseim
Tekintettel arra, hogy a jelentésemben feltárt, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára vezethető vissza, annak jövőbeni megszüntetése érdekében az Obtv. 25. § alapján javaslom az Országgyűlésnek és az igazságügyi és rendészeti miniszternek, hogy intézkedjenek annak érdekében, hogy a gépjárművek adásvétele esetén előforduló azon esetekben, amikor a gépjármű vevője nem tesz eleget a jogszabályban foglalt bejelentési kötelezettségének, a megváltozott tulajdoni viszonyok a közúti közlekedési nyilvántartásban átvezetésre kerüljenek és így a gépjármű eladóját ne érhesse hátrány. 

Budapest, 2009. április 14.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.