Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4467/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszosok beadványukban előadták, hogy örökbefogadott lányuk folyó év júniusában kétéves gyermekével együtt otthonukból elköltözött, tartózkodási helyéről nem tájékoztatta őket. A panaszosok megítélése szerint húszéves lányuk éretlen gyermeke nevelésére, a kisfiú megfelelő fizikai és pszichés fejlődése jelenlegi környezetében nem biztosított. Sérelmezték hogy a lakóhelyük szerint illetékes Győr Városi Gyámhivatal (a továbbiakban: győri gyámhivatal), továbbá a lányuk lakóhelyének változása következtében illetékes vált Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Gyámhivatala (a továbbiakban: óbudai gyámhivatal) nem közölte velük lányuk és unokájuk tartózkodási helyét. A gyermek veszélyeztetettségét jelezték a gyámhivataloknál, Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálatánál (a továbbiakban: gyermekjóléti szolgálat) és Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Szociális Szolgáltató Főosztály Gyermekvédelmi Osztályánál (a továbbiakban: gyámhatóság). Kifogásolták a velük szembeni bánásmódot, továbbá azt, hogy írásbeli beadványukat sem a hatóságok, sem a gyermekjóléti szolgálat nem vette át. Végül sérelmezték, hogy a gyámhivatal panaszuk hivatalunk panaszirodáján történő rögzítéséig (2007. szeptember 20.) érdemi döntést nem hozott.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. A gyámhivatalok, a gyámhatóság és a gyermekjóléti szolgálat vezetőjétől tájékoztatást és a vonatkozó dokumentumok másolatának rendelkezésére bocsátását kértem.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg. (2) Kiskorú ügyfél esetében, továbbá ha életveszéllyel vagy súlyos kárral fenyegető helyzet elhárítása indokolja, vagy ha a közbiztonság érdekében egyébként szükséges, az érdemi határozatot soron kívül kell meghozni.
75. § Ha a hatósági eljárás során lefolytatott egyezségi kísérlet eredményre vezet, a hatóság határozatba foglalja és jóváhagyja az egyezséget, feltéve hogy az a) megfelel a jogszabályokban foglalt feltételeknek, b) nem sérti a közérdeket, mások jogát vagy jogos érdekét, c) kiterjed a teljesítési határidőre és az eljárási költség viselésére.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
68. § (1) Ha a szülő vagy más törvényes képviselő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja, vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete vagy önmaga súlyosan veszélyezteti, és emiatt azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a határőrség, a rendőrség, az ügyészség, a bíróság, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a gyermeket ideiglenesen a) a nevelésére alkalmas, azt vállaló különélő szülőnél, más hozzátartozónál, illetve személynél, vagy ha erre nincs lehetőség, b) a legközelebbi ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermekek ellátását is biztosító nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség – az ideiglenes hatályú elhelyezés biztosítására is kijelölt – gyermekotthonban helyezi el, és erről haladéktalanul értesíti a gyámhivatalt, illetve külföldi állampolgárságú gyermek esetében – ide nem értve a 4. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti személyt – a Kormány által kijelölt gyámhivatalt. (2) Az ideiglenes hatályú elhelyezést megalapozó súlyos veszélyeztetettségnek minősül a gyermek olyan bántalmazása, elhanyagolása, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki, vagy testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat.
134. § (1) A gyermekek védelmét biztosító feladat- és hatáskört gyakorló állami és nem állami szerv (a továbbiakban: adatkezelő szerv) az e törvényben szabályozott feladatai ellátásához a 135-136. §-ban felsorolt adatkörben, az ott meghatározott célok teljesüléséhez elengedhetetlenül szükséges személyes adatokat kezelheti.
135. § (1) A 15. § (1)-(4) bekezdéseiben meghatározott ellátások és intézkedések nyújtása és megtétele, azok ellenőrzése, valamint biztosítása során az e törvényben meghatározott jogok érvényesülésének elősegítése céljából a (2) bekezdésben meghatározott adatok kezelésére az alábbi szervek és személyek jogosultak:… c) a gyermekjóléti alapellátást és gyermekvédelmi szakellátást nyújtó szolgáltatás, intézmény vezetője… (2) Az (1) bekezdés szerinti szervek jogosultak a) a gyermek aa) személyazonosító, ab) anyanyelvére vonatkozó, ac) családi jogállására vonatkozó, ad) veszélyeztetettségének megállapításához szükséges és elégséges adatainak, így különösen vagyoni helyzetére, környezetére, élelmezésére, ruházatára, lakhatási viszonyaira vonatkozó, ae) megfelelő ellátásához, gondozásához szükséges és elégséges adatainak, így különösen a személyiségére, magatartására, személyes kapcsolataira, szokásaira, tanulmányi eredményeire, neveltségi állapotára vonatkozó, af) egészségi állapotára vonatkozó, ag) büntetlen előéletére, illetve a vele kapcsolatos hatósági, bírósági eljárásokra, határozatokra vonatkozó, ah) kóros szenvedélyére vonatkozó, ai) áldozattá válásának körülményeire vonatkozó, a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Ást.) 16. § (2) bekezdés a)-c) pontjában meghatározott… adatainak kezelésére.

149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.) 
84. § (1) A jegyző a Gyvt. 17. §-ának (2) bekezdésében foglalt szervek, személyek jelzése, kezdeményezése, javaslata alapján köteles a védelembe vétel iránti eljárást hivatalból lefolytatni. (3) Ha a védelembe vétel iránti eljárás nem a gyermekjóléti szolgálat javaslatára indult, a jegyző megkeresi a gyermekjóléti szolgálatot a (2) bekezdés szerinti javaslat 15 napon belül történő megtételére.
85. § (1) A jegyző a védelembe vétel iránti kérelmet elutasítja, illetve a hivatalból indított eljárást megszünteti, ha a gyermek veszélyeztetettsége nem áll fenn. (2) Ha a gyermek veszélyeztetettsége fennáll, de a gyermek és szülője nyilatkozatban vállalják a gyermekjóléti szolgálattal való együttműködést és ennek alapján valószínűsíthető a gondozás eredményessége, a jegyző az (1) bekezdésben foglalt döntésével egyidejűleg felhívja a gyermekjóléti szolgálatot az alapellátás keretében történő segítségnyújtásra.

23/1994. (X. 26.) BM rendelet az eltűnt személyek felkutatásának és a rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről
13. § (1) Ha a 3. §-ban meghatározott eltűnt személy tartózkodási helyét megállapították, a felkutatott személyt tájékoztatni kell arról, hogy eltűnt személyként – bejelentés alapján, illetve hivatalból elrendelt – körözés alatt áll. (2) Azt a felkutatott cselekvőképes személyt, akinek körözését bejelentés alapján rendelték el, nyilatkoztatni kell arról, hogy az eljárás során megállapított lakcíme, illetve tartózkodási helye (a továbbiakban együtt: tartózkodási hely) a bejelentővel közölhető-e. (5) Ha a felkutatott személy - illetőleg a (3) bekezdésben meghatározott esetben törvényes képviselője, illetve gondnoka - nem nyilatkozik, vagy nem járul hozzá a tartózkodási hely közléséhez, az nem közölhető a bejelentővel.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
I. A gyámhivatalok eljárása
A panaszosok, folyó év július 9-én a panaszosok a győri gyámhivatalban bejelentették, hogy gyermekük unokájukkal együtt ismeretlen helyre távozott, jelezték a kiskorú veszélyeztetettségét, kérték a nagyszülői kapcsolattartás szabályozását. Ezen a napon unokájuk Svájcban élő édesapja is kérte a kapcsolattartás szabályozását. A győri gyámhivatal még július 9-én a panaszosok lánya tartózkodási helyéről adatszolgáltatást kért a Győri Rendőrkapitányságtól. A rendőrség az adatszolgáltatást teljesítésével egyidejűleg tájékoztatta a gyámhivatalt arról, hogy a panaszosok lánya tartózkodási helyének közléséhez nem járult hozzá. Az eltűnt személyek felkutatásának és a rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről szóló 23/1994. (X. 26.) BM rendelet 13. § (2) és (5) bekezdése szerint kimondja, hogy, azt a felkutatott cselekvőképes személyt, akinek körözését bejelentés alapján rendelték el, nyilatkoztatni kell arról, hogy az eljárás során megállapított lakcíme, illetve tartózkodási helye a bejelentővel közölhető-e. Ha a felkutatott személy nem nyilatkozik, vagy nem járul hozzá a tartózkodási hely közléséhez, az nem közölhető a bejelentővel.
Előzőekre figyelemmel megállapítottam, hogy a győri gyámhivatal eljárása a vonatkozó jogszabálynak megfelelt, alkotmányos jog sérelmével összefüggésbe hozható visszásságot nem idézett elő.
A győri gyámhivatal az eljárás megindításáról tájékoztatta a panaszosok lányát, tárgyalást hívott össze. Tekintettel arra, hogy a panaszosok lányának lakóhelye időközben megváltozott a győri gyámhivatal a keletkezett iratokat július 13-ai keltezéssel áttette a kapcsolattartás szabályozására illetékes óbudai gyámhivatalhoz, továbbá a védelembe vételi eljárás lefolytatására illetékes óbudai gyámhatósághoz, az áttételről az érintetteket értesítette.
A panaszosok augusztus 1-jén – idézés nélkül – megjelentek az óbudai gyámhivatalban és jegyzőkönyvi nyilatkozatukban kérték a nagyszülői kapcsolattartás szabályozását. Az óbudai gyámhivatal augusztus 29-ére tárgyalást tűzött ki, melyre meghívta a panaszosokat, lányukat és a gyermek apját. Az eljárás megindulásához képest kései határidő kitűzésének oka az volt, hogy a svájci állampolgárságú apa akkor tudott Magyarországra jönni.
A panaszosok lánya augusztus 27-én megjelent a gyámhivatalban és nyilatkozott a nagyszülői kapcsolattartás általa javasolt idejéről, egyúttal tájékoztatta az ügyintézőt, hogy a gyermek ideiglenes elhelyezése tárgyában a közeljövőben keresetet kíván indítani a bíróságon. A panaszosok lányuk javaslatát elfogadták. 
Augusztus 29-én a gyermek apja nyilatkozott arról, hogy július 13-án keresetet nyújtott be a Győri Városi Bíróságon a gyermek elhelyezése és a kapcsolattartás szabályozása tárgyában. A folyamatban lévő perre tekintettel az óbudai gyámhivatal Gy-IV-1354/8/2007. számú, 2007. szeptember 9-én kelt végzésével – hatásköre hiányában – az apai kapcsolattartás tárgyában indult államigazgatási eljárást – jogszerűen – megszüntette. 
A panaszosok és lányuk október 11-én egyezséget kötöttek a nagyszülői kapcsolattartásról. Ugyanezen a napon a panaszosok nyilatkoztak arról, hogy kérelmeiket a gyámhivatal átvette, az ügyintéző az eljárás során mindig udvarias volt. Az egyezséget a gyámhivatal Gy-1354/2007. számú, 2007. október 20-án kelt határozatával jóváhagyta.
Álláspontom szerint az anya augusztus 27-i és a panaszosok augusztus 29-i jegyzőkönyvben rögzített nyilatkozata után nem volt akadálya annak, hogy az óbudai gyámhivatal az egyezséget határozatba foglalja, azt jóváhagyja. Az óbudai gyámhivatal az egyezség jóváhagyásáról csak jóval az ügyintézési határidő után (2007. október 20-án) döntött. 
Megállapítottam, hogy indokolatlanul hosszú eljárásával az óbudai gyámhivatal visszásságot okozott a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben.

II. A gyermekjóléti szolgálat eljárása
A gyámhatóság 2007. július 13-ai keltezéssel kérte a gyermekjóléti szolgálatot az anya tartózkodási helyén környezettanulmány készítésére, gyermekvédelmi intézkedésre vonatkozó javaslattételre. A gyermekjóléti szolgálat a családdal felvette a kapcsolatot, a környezettanulmányt elkészítette. A családgondozó a tapasztaltak alapján, továbbá arra való tekintettel, hogy az anya a szolgálattal való együttműködést vállalta, a gyermek védelembe vételét nem javasolta. A gyermekjóléti szolgálat a családot alapellátás keretében gondozza, a gyermek fejlődését figyelemmel kíséri.  
A panaszosok augusztus 1-jén megjelentek a gyermekjóléti szolgálatnál és – unokájuk veszélyeztetettségének igazolására – a családgondozónak nyomtatott formában át akarták adni lányuk elektronikus levelezését. Az átvételt – személyes adatokra hivatkozva – a családgondozó jogszerűen megtagadta. 
Megállapítottam, hogy a gyermekjóléti szolgálat a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően járt, mely során alkotmányos jog sérelmével összefüggésbe hozható visszásságot nem okozott. 

III. A gyámhatóság eljárása
A gyámhatóság a védelembe vételi eljárást a győri gyámhivatal 2007. július 13-ai iratáttétele után megindította. A gyermekjóléti szolgálattól kapott információk alapján a gyámhatóság III-364-9/2007. számú, 2007. augusztus 16-án kelt határozatával a védelembe vételi eljárást megszüntette. A határozat ellen az érintettek nem nyújtottak be jogorvoslati kérelmet, az jogerőre emelkedett. 
Megállapítottam, hogy a védelembe vételi eljárást a gyámhatóság a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően folytatta le, az eljárás során alkotmányos joggal összefüggésbe hozható visszásságot nem tártam fel.
Szeptember elején a gyámhatóságon a panaszosok ismét jelezték unokájuk súlyos veszélyeztetettségét, kérték a gyermek ideiglenes hatályú hozzájuk helyezését. Az eljárás során a gyermekjóléti szolgálat családgondozója a családnál környezettanulmányt készített, a gyámhatóság a gyermek fejlődéséről véleményt kért a védőnőtől és a bölcsődétől. A szakvélemények a gyermek veszélyeztetettségét nem igazolták, erre tekintettel a gyámhatóság III-3646-18/2007. számú, 2007. október 10-én kelt határozatával a panaszosok kérelmét elutasította. Jelentésem írásba foglalásakor a határozat még nem emelkedett jogerőre, ezért a gyámhatóság ezen eljárásának vizsgálatára jelenleg nincs hatásköröm. 
Felhívom a panaszosok figyelmét, hogy a határozat jogerőre emelkedését követő egy éven belül, ha megítélésük szerint a hatóság jogerős döntése alkotmányos jogaikkal összefüggő sérelmet okoz, vagy annak közvetlen veszélye áll fenn, ismételten kérhetik a segítségemet.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Gyámhivatalának vezetőjénél kezdeményezem, hogy a hatáskörébe és illetékességébe tartozó kérelmekről az ügycsoportra irányadó ügyintézési határidőidőben hozzon érdemi döntést.

Budapest, 2007. november 9.

Dr. Szabó Máté sk.