Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4346/2007. számú ügyben
Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása
A panaszos az ingatlanát érintő megoldatlan csapadékvíz-elvezetéssel kapcsolatban fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, az egészséges környezethez való jog megsértésének gyanúja miatt indult. 
A panasz hátterének teljes körű feltárás érdekében megkerestem Csobánka Község Önkormányzatának polgármesterét, és tájékoztatást kértem a beadványban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról, az eddigiekben tett, és a jövőben tenni kívánt intézkedésekről.

A megállapított tényállás
A megkeresett szervek és a panaszos által előadottak alapján a következő tényállás rögzíthető.
A panaszos korábban ígéretet kapott, hogy a település önkormányzata a vízelvezetést megoldja, erre azonban a mai napig nem került sor.
Csobánka Község Önkormányzatának polgármestere, figyelemmel az önkormányzat és a panaszos között e tárgykörben létrejött megállapodására arról tájékoztatott, hogy az önkormányzat, a 2006. évi költségvetés település-karbantartási kerete terhére vállalja a vízelvezetés kiépítése első fázisának – a megállapodás aláírását követő 30 napon belüli – kivitelezését, amely munkálat a vízelvezető árok gépi földmunkával történő kiásását, továbbá a korábban összegyűlt hordalék elszállítását jelenti. A megállapodás meghatározza az árok pontos elhelyezkedését, azt, hogy a panaszos ingatlanának megközelítéséhez szükséges áteresz csővezetéket a panaszos biztosítja. A megállapodás tartalmazza, hogy az önkormányzat vállalja a vízelvezető árok szilárd útburkolattal történő ellátását, mely a község teljes vízelvezetési rendszere kiépítésének a részét képezi. A megállapodást követően a panaszos ügyében indult bírósági eljárás megszűnt. A panaszos kifogásolta, hogy a fent ismertetett előzmények után sem történt az ügyben előrelépés. 
Megkeresésemben a polgármestertől tájékoztatást kértem a várható intézkedésekről, tekintettel arra, hogy a panaszos ingatlana a korábban már többször jelentkező időjárási viszonyok miatt veszélybe kerül, illetve a védelem kiépítése a továbbiakban elkerülhetetlenné vált. 
Válaszában a polgármester a munkálatok 2006. évi költségvetési tervezéséről nem tesz említést, de jelzi, hogy a kivitelezés 2007-ben sem volt megoldható. Nyilatkozata szerint: „A munkálatok költségeit a 2008. évi költségvetésbe mindenképpen megpróbáljuk betervezni.” Megjegyezte ugyanakkor, ha az önkormányzat valamennyi olyan ingatlan tulajdonosának a követeléseit teljesítené, akinek problémát jelent a csapadékvíz-elvezetés, úgy az önkormányzat rövid időn belül ellehetetlenülne, és nem teljesíthetné alapvető feladatait sem.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Az ügy jogszabályi háttere
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
A települési önkormányzat feladata, hatásköre, szervei
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése. 
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg – a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról
4. § (1) A helyi önkormányzati feladatok:
b) a vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos önkormányzati hatósági feladatok ellátása;
e) a vízi közüzemi tevékenység körében a település ivóvízellátása, a szennyvízelvezetés, az összegyűjtött szennyvizek tisztítása, a csapadékvíz elvezetése;
f) a helyi vízrendezés és vízkárelhárítás, az árvíz- és belvízelvezetés;

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről
Szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés
47. § (9) A csapadékvíz a telken belül elszivárogtatható, ha ez a telek és a szomszédos telkek, továbbá az építmények állékonyságát és rendeltetésszerű használatát nem veszélyezteti.
(10) A telekről csapadékvizet a közterületi nyílt vízelvezető árokba csak zártszelvényű vezetékben és az utcai járdaszint alatt szabad kivezetni. Amennyiben a vízelvezető árok a közút tartozéka, úgy abba a környezetéből - a telkekről - csapadékvíz bevezetése csak az út kezelőjének hozzájárulásával történhet.

A vizsgálat megállapításai
A belvíz- és csapadékvíz-elvezetés hiányosságaival kapcsolatban az országgyűlési biztosok tevékenységének megkezdése óta számos panasz érkezett az ország szinte valamennyi területéről. OBH 5923/1999. számú jelentésében az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az Országos Vízügyi Főigazgatóság vezetőjét felkérte úgy az egyedi ügyek, mint annak országos vizsgálatára a tekintetben, hogy az országos vízügyi felügyelet a feladatellátását hogyan ellenőrzi, illetve annak elmaradása esetén milyen intézkedéseket tesz, illetőleg tehet. Az országos képet adó jelentésben az országgyűlési biztos ajánlást tett a települési önkormányzatoknak és a regionális vízügyi igazgatóságoknak, illetve a feltárt visszásságok megoldása érdekében a miniszterelnökhöz fordult.
A jelentésben, az Országos Vízügyi Főigazgatóság vizsgálatának felhasználásával, az országgyűlési biztos rámutatott, hogy a vízgazdálkodási feladatokat az önkormányzatok megalakulása előtt sem látta el kielégítően az állam (és a tanácsok). Az amúgy sem kellő mértékben kiépített, a belterületi vízrendezéshez és csapadékvíz-elvezetéshez szükséges létesítmények leromlása következett be az elmaradt karbantartások miatt, és szinten tartásukon kívül a fejlesztésük is elmaradt. Az építési fegyelem lazulása, az elmaradt hatósági intézkedések következtében több helyen visszafordíthatatlan – vagy csak jelentős összegű beruházásokkal visszafordítható – műszaki állapot alakult ki.
A fentiekben utalt vizsgálatban a konkrét ügyek tanulságai, az Országos Vízügyi Főigazgatóság saját vizsgálatai és szakmai állásfoglalása alapján a biztos megállapította, hogy a településeken (általában) az egészséges környezet, vízügyi szempontból való biztosítása, a vízkárok elháríthatósága megoldatlan. Ennek oka a települések többségében elsődlegesen a pénzhiány. Megállapította azt is, hogy a vizsgált önkormányzatok a csapadékvíz-elvezetéssel kapcsolatos feladataikat eltérően és többnyire elégtelenül látják el.
A vizek kártételeinek kiküszöbölése, minimumra csökkenthetősége, az árvizek megelőzése, illetve lehetőség szerinti mederben tartása, jelentős részben a környezet mesterséges alakításának függvénye. Ezért a természetes és az épített környezetbe való beavatkozáskor a természeti és műszaki törvényszerűségeket feltétlenül figyelembe kellene venni. A jogalkotáson kívül a jogalkalmazás is kizárólag így lehet eredményes, és ennek érdekében az önkormányzatoknak is eleget kell tenniük az önkormányzati törvényben előírt feladataiknak. Rögzítette, hogy az elmaradt karbantartások (fejlesztések), a szabálytalanul megszüntetett elvezető, befogadó művek hiánya a rendkívüli, csapadékos időjárás következményeit felerősíti.
Összességében megállapította, hogy az érintett állampolgároknak az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, valamint az egészséges környezethez való joga sérül, és e sérelem orvoslásához az állam és az önkormányzatok több, egymással összehangolt intézkedése szükséges.
Felhívom a figyelmet arra, hogy 1990-től az önkormányzati törvény az önkormányzatok feladataként határozza meg a vízrendezést, a csapadékvíz-elvezetést és a csatornázást. A vízgazdálkodási törvény ugyancsak az önkormányzatok feladatai között említi a csapadékvíz-elvezetést, a helyi vízrendezést és vízkárelhárítást. Erre vonatkozóan további szabályozást ad az országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet. Csobánka Község e feladatának nem tett eleget, mivel az egyes területek, és konkrétan a panaszban megjelölt terület vízelvezető rendszerének szakmai felülvizsgálatáról az önkormányzat nem gondoskodott. 
Az Alkotmány a tulajdonhoz való jogot alapvető jogként részesíti alkotmányos védelemben. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Alkotmány 13. §-ában foglalt tulajdon védelmét, továbbá a jogbiztonság alkotmányos elvét sérti, ha az állampolgárok követelése akár évtizedekig függőben marad. [66/1992. (XII.17.)] AB. hat.]  Az önkormányzati törvény az önkormányzat részére a csapadékvíz-elvezetéssel kapcsolatban feladatot ír elő, amely a jelentős károsodásától, estenként teljes megsemmisülésétől óvja meg az ingatlanokat. Csobánka település önkormányzata ezt a feladatot a törvényi kötelezettségen túl, megállapodásban is vállalta, de annak végrehajtása elmaradt. E mulasztás alapozza meg az önkormányzati feladat teljesítésének a sürgetését.
Mindebből következően megállapítom, hogy a csapadékvíz-elvezetés megoldatlansága az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, valamint az egészséges környezethez való joggal összefüggésben visszásságot okoz, mert az érintett területen élők épületének állaga és a tulajdonosok egyéb vagyontárgyai – az időjárástól függően – időről-időre veszélybe kerülnek.

Intézkedésem
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján, felkérem a Csobánka Község Önkormányzatának képviseletében eljáró polgármestert, hogy az önkormányzat, illetve a képviselő-testület feladatkörében intézkedjen a csapadékvíz-elvezető rendszer kiépítésének megvalósításáról.

Budapest, 2008. február 29.
Dr. Szabó Máté sk.