Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4328/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a jegyző a szomszédjában üzemelő vendéglátó üzlet működésével kapcsolatos kérelme (kifogásolta, hogy az üzemeltető nem tartja be a nyitva tartási időt és az üzletből hallatszó zene zavarja a nyugalmát) alapján nem járt el. 
A panasz alapján felmerült a jogbiztonsághoz, a jogorvoslathoz, az egészséges környezethez, és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogok sérelmének gyanúja, ezért vizsgálatot indítottam. Ennek elrendelésével egyidejűleg, az ügyre vonatkozó tájékoztatást és az ügyben keletkezett iratok megküldését kértem Beled község jegyzőjétől (továbbiakban: jegyző).

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
50. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A tényállás megállapításai
A jegyző megkeresésemre adott válasza szerint: „ (...) A panaszos kb. 2 hónappal ezelőtt megjelent azzal a panasszal, hogy szomszédja tulajdonában lévő vendéglőben legtöbbször a nappali órákban, de időközönként éjjel is hangos zene hallatszik át hozzá, ami zavarja nyugalmát. Egyúttal kért, hívjam fel a vendéglő tulajdonosának figyelmét arra, hogy szüntesse meg a vendéglőben a zeneszolgáltatást, illetve a dobolást. A panaszost mindenre kiterjedő részletességgel tájékoztattam arról, hogy panaszbejelentését konkrét bizonyítékokkal támassza alá, hogy az ügyben hatósági intézkedést kezdeményezhessek. … Végül tájékoztattam a panaszost, hogy sürgős intézkedésként mindenekelőtt felhívom az üzemeltető vendéglőtulajdonos figyelmét, szíveskedjék tiszteletben tartani a szomszéd pihenéshez való jogát. …. Mobiltelefonszámomat is rendelkezésére bocsátottam a panaszosnak azon célból, hogy amennyiben ismételten előfordul a vendéglőben a hangos zene azonnal hívjon fel, hogy a szükséges intézkedéseket soron kívül megtehessem, vagy tanukkal bizonyítsa panaszának megalapozottságát.” 
A jegyző csatolta továbbá az üzlet üzemeltetőjének meghallgatásáról készült feljegyzést, amelyben az üzemeltető arról nyilatkozik, hogy az üzletben a dobfelszerelés már nem működik, csak egy mini hifitorony szolgáltatja a zenét, és az – ismeretei szerint – mások nyugalmát nem zavarja.

A vizsgálat megállapítása
A hatóság eljárásának alapját a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (továbbiakban Ket.) teremti meg. 
A közigazgatási eljárásban ügyfélnek kell tekinteni azt a személyt, akinek jogát, jogos érdekét vagy jogi helyzetét az ügy érinti. A létesítménnyel kapcsolatos, illetve a tevékenység engedélyezésére irányuló eljárásban ügyfél a hatásterületen levő valamennyi ingatlan tulajdonosa és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogszerű használója. Az ügyfél a kérelmét írásban és szóban is előterjesztheti, amelyet annak tartalma szerint kell elbírálni. 
Az ügyfél szóban előterjesztett kérelmét jegyzőkönyvben vagy más a jogszabályban meghatározott módon kell rögzíteni. A hatóságnak hatáskörében eljárási kötelezettsége van, az eljárása során döntést kell hoznia, vagy az ügy érdemében határozat, vagy pedig az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben végzés formájában.
Fentieken túl szükségesnek tartom felhívni a figyelmet arra, hogy az Alkotmánybíróság 72/1995.(XII. 15) AB számú határozatában kifejtette, nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben érdemi döntést hozzon.
A fentiek alapján megállapítom, hogy az eljáró hatóság a bejelentés során elmulasztotta az ügyfél nyilatkozatát rögzíteni, majd szóban ugyan tájékoztatta az ügyfelet továbbá meghallgatta a panaszolt üzlet üzemeltetőjét is, de az ügy érdemében határozatot nem hozott.
A hatóság határozathozatali kötelezettségének elmulasztásával sérült a jogállamiság elve és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a panaszos jogorvoslathoz való joga. Ez utóbbi abban nyilvánult meg, hogy határozat hiányában a panaszos nem élhetett fellebbezéssel.

Kezdeményezés
Megállapításaim alapján, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § alapján kezdeményezem, hogy az eljáró hatóság a Ket. szabályainak figyelembe vételével hozzon döntést és a jövőben kiemelt figyelmet fordítson az eljárási szabályok maradéktalan betartására.

Budapest, 2007. november 15.
Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
12. § (1) A közigazgatási hatóság eljárása során az e törvény hatálya alá tartozó közigazgatási hatósági ügyekben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Közigazgatási hatósági ügy (a továbbiakban: hatósági ügy):
a) minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási hatóság az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot, tényt vagy jogosultságot igazol, hatósági nyilvántartást vezet vagy hatósági ellenőrzést végez,
b) a tevékenység gyakorlásához szükséges nyilvántartásba vétel és a nyilvántartásból való törlés - a fegyelmi és etikai ügyek kivételével - ha törvény valamely tevékenység végzését vagy valamely foglalkozás gyakorlását köztestületi vagy más szervezeti tagsághoz köti.
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezése napján, illetve az eljárás hivatalból történő megindításának napján kezdődik. Ezt a szabályt kell alkalmazni azokban az esetekben is, amikor a magyar hatóság eljárásának megindításához szükséges kérelmet nem magyar hatóságnál lehet benyújtani.
(7) Az eljáró hatóság vezetője - ha azt törvény nem zárja ki - az ügyintézési határidőt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb harminc - kiskorú ügyében legfeljebb tizenöt - nappal meghosszabbíthatja. Erről értesíteni kell az ügyfelet és mindazokat, akiket az eljárás megindításáról értesítettek.
34. § (1) A kérelmet a hatósághoz írásban lehet benyújtani, a természetes személy ügyfél azonban kérelmét szóban is előterjesztheti.
(2) Életveszéllyel vagy súlyos kárral fenyegető helyzet során az azonnali intézkedést igénylő ügyben a kérelmet távbeszélő útján is elő lehet terjeszteni.
(3) Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az e célra rendszeresített nyomtatványon, vagy elektronikus ügyintézés esetén elektronikus űrlapon nyújtsa be.
(4) Az ügyfél az eljárás megindítására irányuló kérelmét a határozat jogerőre emelkedéséig visszavonhatja.
(5) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni akkor is, ha az nem egyezik az ügyfél által használt elnevezéssel.
39. § (1) Az (5) és (6) bekezdésben szabályozott esetek kivételével az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról, a szemle lefolytatásáról, a helyszíni ellenőrzésről és a tárgyalásról, valamint a szóban előterjesztett kérelemről jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt, vagy kép- és hangfelvételt kell készíteni.
71. § (1) A hatóság - a (4) és (5) bekezdésben meghatározott kivétellel - az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben pedig végzést bocsát ki (a továbbiakban együtt: döntés).
98. § (1) Az ügyfél az elsőfokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezési jog nincs meghatározott jogcímhez kötve, fellebbezni bármely okból lehet, amelyre tekintettel az érintett a döntést sérelmesnek tartja.
(2) Végzés csak a határozat elleni fellebbezésben támadható meg, kivéve a (3) és (4) bekezdésben, továbbá a 109. § (2) bekezdésében szabályozott eseteket. Törvény az önálló fellebbezést egyéb esetekben is lehetővé teheti.
(3) Az eljárást felfüggesztő, az eljárást megszüntető, a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító, az eljárási bírságot kiszabó, valamint a költség összegének megállapítása és a költségviselés tárgyában hozott elsőfokú végzés ellen önálló fellebbezésnek van helye.
(4) Az eljárás egyéb résztvevője saját jogán önálló fellebbezéssel élhet az elsőfokú határozat rá vonatkozó rendelkezése, illetve a rá vonatkozó elsőfokú végzés ellen.
(5) Az eljárás egyéb résztvevője által a (4) bekezdés szerint benyújtott fellebbezés nem akadálya annak, hogy a határozatnak az ügy érdemében hozott része jogerőre emelkedjen.