Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4151/2007. sz. ügyben

Előadó: dr. Halász Zsolt

Az eljárás megindulása
A panaszos a Groupama Biztosító Zrt. – a továbbiakban: biztosító – kötelező gépjármű felelősség-biztosítás megkötésével kapcsolatos eljárásával összefüggésben kezdeményezte vizsgálatomat. Beadványában azt sérelmezte, hogy a biztosító személygépkocsija megvásárlásakor tett kötelező gépjármű felelősségbiztosítási ajánlatára nem válaszolt, majd egy később megkötött szerződés alapján bonus-malus besorolását A0 kategóriába sorolta vissza.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, és az ebből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének, illetve a sérelem közvetlen veszélyének gyanúja, ezért a panasz alapján vizsgálatot folytattam.
Vizsgálatom eredményes befejezése – a tényállás tisztázása és a vonatkozó iratok beszerzése – érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (4) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a Groupama Biztosító Zrt. vezérigazgatójától.

Érintett alkotmányos jogok, kötelezettségek
-	a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § (1)),
-	a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való (Alkotmány 2. § (1)).

A megállapított tényállás
A panaszos 2006. szeptember 20-án szerződést kötött egy új Fiat Punto gépjárműre egy gépjármű kereskedővel, és két nappal később igénybe vette a kereskedővel együttműködő EURORISK Biztosítási Alkusz Kft. biztosításközvetítő szolgáltatásait, megbízást adott részére a Groupama Biztosító Zrt.-vel történő casco és a kötelező gépjármű felelősségbiztosítási szerződés megkötésére. A biztosítási ajánlat és mellékletei 2006. október 10-én érkeztek be a biztosítóhoz, amelynek alapján létrejött a kötelező gépjármű felelősség-biztosítási szerződés a panaszos és a biztosító között. 
A biztosító 2006. október 11-én, illetve 12-én egyszerű – nem könyvelt – postai küldeményként megküldte a panaszos részére az esedékes díj fizetéséhez szükséges készpénz-átutalási megbízást és a biztosítási kötvényt, amelyek a panaszoshoz – állítása szerint – nem érkeztek meg, ennek ellenkezője pedig, tekintettel arra, hogy nem könyvelt postai küldeményként küldték, nem bizonyítható. Tekintettel arra, hogy a biztosítóhoz befizetés nem érkezett 2006. november 6-án a biztosító újabb készpénz-átutalási megbízást küldött a panaszos részére, amelynek megérkezése az előbbi okokból szintén nem bizonyítható. A befizetés elmaradása miatt a biztosító a szerződést megszűntnek tekintette.
Mivel a biztosító küldeményei a panaszoshoz nem érkeztek meg, ő ezt úgy értelmezte, hogy a kötelező gépjármű felelősségbiztosítási szerződés nem jött létre. Annak érdekében, hogy ne járjon biztosítás nélkül egy másik biztosítási ügynök közreműködésével – 2006. december 6-án – újabb szerződést kötött. Ez azonban azt eredményezte, hogy bonus-malus besorolása B10 helyett A00 lett, amely a biztosítási díj jelentős megemelkedését eredményezte. A Groupama Biztosítóval időközben folytatott levelezéséből kiderült, hogy megérkezett a biztosítóhoz az ajánlata, amit a biztosító el is fogadott, majd azt a díj meg nem fizetése miatt fel is mondta. A biztosító az új kötelező gépjármű felelősségbiztosítást csak a kedvezőtlenebb A00 besorolással kötötte meg. 
Megkeresésemre a biztosító megerősítette, hogy – más biztosítókhoz hasonlóan – nem ajánlott levélben, hanem egyszerű postai küldeményként küldi meg ügyfelei részére a biztosítási díj befizetéséhez szükséges készpénz-átutalási megbízásokat. A biztosító nyilvántartó rendszerében a küldemények kiküldése nyomon követhető. 

A vizsgálat megállapításai
1. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Az országgyűlési biztosok kialakult gyakorlata szerint (pl. OBH 4934/2005. sz. jelentés) közszolgáltató az a szolgáltató, aki olyan szolgáltatást nyújt, amit az állampolgárok (vagy az állampolgárok meghatározott köre), illetve más személyek meghatározott körülmények fennállása esetén kötelesek igénybe venni, és egyúttal ilyen szerződés megkötésére vonatkozó ajánlattétel esetén a szolgáltatót szerződéskötési kötelezettség is terheli. 
A 190/2004. (VI. 8.) Korm. rendelet 2. §-a szerint valamennyi gépjármű üzemben tartó köteles – a gépjármű hatósági jelzéssel való ellátásának időpontjától a gépjármű forgalomból való kivonásának időpontjáig – felelősségbiztosítási szerződést kötni, illetve a szerződést ezen időszak alatt fenntartani. A kötelező gépjármű felelősségbiztosítási szerződés megkötésére vonatkozó – a biztosító díjszabásának megfelelő – ajánlattételt a kormányrendelet 6. §-a szerint a kötelező gépjármű felelősségbiztosítási tevékenységet folytató biztosító – az egyéb vonatkozó feltételek fennállása esetén – köteles elfogadni.
Minderre tekintettel megállapítottam, hogy a kötelező gépjármű felelősségbiztosítási tevékenységet folytató biztosítók közszolgáltatást nyújtó szervek, amelyek tevékenységének vizsgálatára hatásköröm kiterjed.

2. Az érintett alkotmányos jogok tekintetében
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam (…) kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények. (9/1992. (I. 30.) AB határozat)
Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. (75/1995. (XI. 21.) AB határozat)
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog (315/E/2003. AB határozat).
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatban a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. 
Az Alkotmánybíróság a 6/1998. (III. 11.) AB határozatában utalt arra is, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye.

3. Az ügy érdeme tekintetében
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 537. §-a szerint a biztosítási szerződés a felek írásbeli megállapodásával jön létre, illetve akkor is létrejön, ha a biztosító az ajánlatra tizenöt napon belül nem nyilatkozik. A Ptk.) 539. § (1) bekezdése értelmében a biztosítás azt követő napon lép hatályba, amikor a szerződő fél az első díjat a biztosító számlájára vagy pénztárába befizeti, illetőleg amikor a díj megfizetésére vonatkozóan halasztásban állapodtak meg, vagy a biztosító díj iránti igényét bírósági úton érvényesíti. A Ptk. 543. § (1) bekezdése alapján a biztosítási díj esedékességétől számított harmincadik nap elteltével a szerződés megszűnik, ha addig a hátralékos díjat nem fizették meg, és a biztosított halasztást sem kapott, illetőleg a biztosító a díjkövetelést bírósági úton nem érvényesítette. Hasonlóképpen rendelkezik a gépjármű üzemben tartójának kötelező felelősség-biztosításáról szóló 190/2004. Korm. rendelet (a továbbiakban: GFBKr.) 1. számú melléklet 3. pont (4) bekezdése. A GFBKr. 3. számú melléklet 6. pont (2) bekezdése akként rendelkezik, hogy az üzemben tartó által az adott szerződés vonatkozásában már megszerzett bonus osztályba sorolás megmarad, ha a szerződés érdekmúlás miatt megszűnik, és az üzemben tartó a szerződés megszűnését követő két éven belül ugyanazon gépjármű-kategóriába tartozó gépjárműre (személygépkocsi, motorkerékpár, autóbusz, tehergépkocsi, vontató, mezőgazdasági vontató) új szerződést köt, akár ugyanazon, akár másik biztosítónál. A (6) bekezdés szerint ugyanakkor, ha a szerződés díjnemfizetés miatt szűnik meg, akkor a bonus osztályba sorolás megszűnik, az új szerződés osztályba sorolása A00 lehet. A díjnemfizetés miatt megszűnt szerződés malus osztályba sorolása érvényben marad, ha az üzemben tartó új szerződést köt.
A biztosító tájékoztatása szerint a díjfizetés elmulasztásának jogkövetkezményét a szerződő viseli, ezért ha bármely okból nem áll rendelkezésre a befizetéshez szükséges készpénzátutalási megbízás, akkor a szerződő köteles gondoskodni a befizetés egyéb módjáról. 
A Ptk. 4. § (1) bekezdése rögzíti a jóhiszeműség és tisztesség, valamint a felek együttműködési kötelezettségének követelményét: „a polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni”. A 4. § (4) bekezdése előírja az adott helyzetben általában elvárható módon történő eljárás követelményét, valamint azt, hogy saját felróható magatartására előnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat.
Álláspontom szerint nem sértette meg a panaszos a jóhiszemű eljárás követelményét, amikor arra várt, hogy a biztosító küldje meg számára a díjfizetéshez szükséges készpénz-átutalási megbízás. Kétségtelen, hogy az eredeti ajánlattétel időpontjához képest mintegy két és fél hónappal később új szerződést kötött, akkor ezt azzal a szándékkal tette, hogy az általa létre nem jöttnek vélt szerződés helyett új szerződést kössön. Nem biztos, hogy a legcélszerűbb módon, de a panaszos rendezni kívánta a függő jogi helyzetet. A biztosító, működésének automatizmusából fakadóan az új, 2006 decemberében tett ajánlat alapján tekintette létrejöttnek a szerződést és megszűntnek a korábbi ajánlat alapján létrejöttet.
Tekintettel arra, hogy a panaszos egyéb jogviszonyokban is állt a biztosítóval, elvárható lett volna a biztosítótól, hogy az eredeti szerződés megszűnése előtt akár telefonon is megkeresi a panaszost a nemfizetés okának tisztázása végett. Kétségtelen, hogy ezt a panaszos is megtehette volna, azonban mivel a biztosító a szükséges dokumentumokat nem könyvelt postai küldeményként küldte, ezért egyértelmű, hogy az ő érdekkörében felmerült probléma – küldeményei kézbesítésének elmaradása – vezetett az eredeti szerződés megszűnéséhez és az új – jóval kedvezőtlenebb feltételekkel járó szerződés létrejöttéhez. Tekintettel arra, hogy a biztosító úgy postázta küldeményét, hogy annak kézhezvételét nem biztosította, illetve a kézhezvételt bizonyítani nem tudja, erre, mint neki felróható magatartásra joggal nem hivatkozhat.
Figyelemmel a Ptk. alapelvi rendelkezéseire, véleményem szerint a biztosító eljárása és az ügyben elfoglalt álláspontja nem felel meg a tisztességes eljárás követelményeinek, így a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét okozza.
Mindemellett a jogbiztonság sérelmét okozza az is, hogy a hatályos szabályozás alapján, ha a biztosító érdekkörében felmerülő probléma miatt az üzemben tartó nem tesz eleget, nem tud eleget tenni díjfizetési kötelezettségének, akkor ennek minden hátrányos következményét az üzemben tartó kell, hogy viselje.

Intézkedéseim
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok megszüntetése és jövőbeni elkerülése érdekében az Obtv. 21. §-a alapján kezdeményezem a Groupama Biztosító Zrt. vezérigazgatójánál, hogy 
– térítse meg a panaszos minden kárát, amely az eljárásával összefüggésben felmerült, 
– tegye meg a szükséges intézkedéseket a panaszos eredeti bonus-malus besorolásának helyreállítása végett.
Az Obtv. 25. §-a alapján javaslom a miniszterelnöknek a gépjármű üzemben tartójának kötelező felelősségbiztosításáról szóló 190/2004. (VI. 8.) Korm. rendelet olyan módosítását, hogy a szabályozás pontosítsa a biztosító felelősségét az ügyfelekkel való kapcsolattartása során és zárja ki annak a lehetőségét, hogy a biztosító érdekkörében felmerülő mulasztás miatt a szerződő ügyfelet a szóban forgó ügyhöz hasonló hátrány és kár érje.

Budapest, 2008. július 29.

Dr. Szabó Máté sk.