Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4090/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Bassola Eszter
Az eljárás megindulása
Az Országgyűlési Biztosok Hivatalához előterjesztett számos beadványban a panaszosok azt sérelmezték, hogy a fővárosi kerületi önkormányzatok által a területükön lévő várakozási övezetekben állandó lakóhellyel rendelkező lakosoknak adott lakossági várakozási hozzájárulások (parkolási engedély) érvényessége csak a kerületi tulajdonban lévő közterületekre terjed ki, a fővárosi önkormányzat tulajdonában lévő közterületekre azonban nem.
Emiatt előfordulhat az is, hogy a fővárosi tulajdonban lévő forgalmi utakon állandó lakóhellyel rendelkező lakosok a lakossági várakozási hozzájárulás alapján nem parkolhatnak lakóhelyük előtt, hanem csak a lakóhelyüktől távolabb fekvő, a kerületi önkormányzat tulajdonában lévő utcában. Arról, hogy mely utak képezik a kerületi önkormányzat és melyek a fővárosi önkormányzat tulajdonát, külön táblákkal, jelzésekkel nem tájékoztatják az autósokat, így amennyiben nem a megfelelő helyen parkolnak gépjárműveikkel, az parkolási díj- és pótdíjfizetési kötelezettséget von maga után. 
Hasonló probléma merül fel a várakozási övezetekben a fővárosi kerületek határain parkolójegy megváltásával parkoló autósok esetében is, akik amennyiben nem a megfelelő parkolási társaság üzemeltetésébe tartozó parkolójegy automatánál váltják meg jegyeiket, akkor parkolási díj-és pótdíj fizetésére kötelesek.
Tekintettel arra, hogy a beadványban felvetett problémák nem zárták ki a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, illetve a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való joggal [Alkotmány 2. § (1)] összefüggő visszásság, vagy annak közvetlen veszélye gyanúját, az állampolgári jogok országgyűlési biztosaként vizsgálatot rendeltem el. 
A vizsgálat eredményes befejezése érdekében megkerestem az egyes érintett kerületi önkormányzatok polgármestereit és a főpolgármestert. Az egyes parkolási társaságok vezetőinek megkeresését mellőztem, mivel a vizsgálat tárgya az egyes önkormányzatok közötti, illetve a Fővárosi Közgyűlés szabályozási körébe tartozó kérdéskört érint.
A vizsgálat indításakor figyelemmel voltam az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének a parkolási társaságok eljárásának átfogó vizsgálata eredményeként született 1495/2006. számú jelentésére, amely többek között érintette a beadványokban sérelmezett problémát is.

Előzmények
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese a Hivatalához 2006-ban érkezett, a parkolási társaságok eljárását sérelmező panaszok alapján átfogó vizsgálatot indított. Az átfogó vizsgálat eredményeként készült OBH 1495/2006. számú jelentés VIII. pontja szerint a polgári jogi jogviszonyokra jellemző szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága elvének megfelelően elvárható a parkolási társaságoktól, hogy a gépjármű tulajdonosok (üzembentartók) által fizetett parkolási díjak ellenértékeként azzal arányban álló szolgáltatást nyújtsanak. A jelentés azt is tartalmazza, hogy a parkolási társaságok által nyújtott közszolgáltatás nem merülhet ki csak a parkolóhely biztosításában, hanem magába kellene foglalnia többek között az egyes parkolási társaságok által rendszeresített parkolójegyek kompatibilitását is. Ezért amennyiben a parkolójegyek nem használhatóak egységesen az egyes parkolási társaságok üzemeltetési területén, közvetlenül sérülhet a jogállamiság követelménye. Előzőek alapján az országgyűlési biztos általános helyettese kezdeményezte Budapest főpolgármesterénél, a kerületi önkormányzatok polgármestereinél, illetve az egyes parkolási társaságok vezetőinél, hogy a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának elvét figyelembe véve tekintsék át a parkolás tárgyában létrejött szerződésüket és annak eredményeként módosítsák, illetve egészítsék ki azt. A főpolgármester-helyettes által a jelentésre adott válasz tartalmazta, hogy „a tarifális parkolás szabályozásáért és egységesítéséért sokat kívánnak tenni […], mivel csak így érhető el a fizetési hajlandóság növekedése. Épp ezért Budapest egész területén azonos elvek szerint, átlátható, egységes parkolási rendszert és közös autósbarát ügyfélszolgálatot kívánnak működtetni.”

A megállapított tényállás
A parkolási kérdéseket a Fővárosi Közgyűlés által megalkotott Budapest főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) számú rendelete (továbbiakban: rendelet) szabályozza. A rendeletet a Fővárosi Közgyűlés 38/2008. (VII.15.) számú rendelete 2008. július 15-i hatállyal módosította. A rendelet 22. §-a szabályozza a lakossági várakozási hozzájárulások kiadásának feltételeit, valamint területi érvényességét. Eszerint a lakossági várakozási hozzájárulás kérelemre annak a lakosnak adható, akinek állandó lakóhelye a várakozási övezet területén, valamint az azt határoló útvonalon van, az általa megjelölt
a) tulajdonában álló egy darab személygépkocsira,
b) munkáltatótól kizárólagos használatba kapott egy darab cégtulajdonú személygépkocsira, ha az a) pontban megjelölt gépjárműre lakossági várakozási hozzájárulással nem rendelkezik.
A lakossági várakozási hozzájárulás kiadásának feltételei a költségtérítés és a kedvezményes várakozási díj megfizetése, illetve a gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvényben meghatározott gépjárműadó megfizetésének vagy adómentességének igazolása.
A lakossági várakozási hozzájárulás az adott kerület - amennyiben a kerületi önkormányzat rendeletében a várakozási övezetet zónákra osztotta, akkor az adott zóna - kerületi önkormányzati tulajdonú közúti várakozóhelyein és az 5. számú mellékletben megjelölt fővárosi önkormányzati tulajdonú közúti várakozóhelyeken időtartam korlátozás nélküli várakozásra jogosít. A területi érvényességet a hozzájáruláson fel kell tüntetni.
Az 5. számú melléklet meghatározza az eltérő területi érvényességű lakossági várakozási hozzájárulások körében, hogy az V., IX. és a XII. kerületi hozzájárulások a kerületek mely további utcáiban érvényesek. A rendelet 3. számú melléklete pedig az egyes kerületek várakozási övezeteit – 3, illetve 4 órás maximális várakozási idejű területek és időtartam korlátozás nélküli területek – jelöli ki.
A főváros tulajdonában lévő utak felsorolását többek között a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő közterületek használatáról és rendjéről szóló 60/1995. (X. 20.) Főv. Kgy. rendelet 1. számú melléklete is tartalmazza, amely a fővárosi önkormányzati tulajdonú közterületek övezeti besorolását is megjelöli. A rendelet mellékletéből is kitűnik, hogy a fővárosi önkormányzat tulajdonában lévő, minősített közterület - néhány kerületet és néhány főutat megemlítve például - az V. kerületben a Bajcsy- Zsilinszky út, a Károly körút, Múzeum körút, Vámház körút a VI. kerületben a Teréz körút a VII. kerületben az Erzsébet körút, a Dózsa György út, a VIII. kerületben a József körút, Múzeum körút. A Fővárosi Önkormányzat kezelésében lévő főútvonalak a Fővárosi Önkormányzat honlapján, a Budapest Portálon, a www.budapest.hu honlapon is fellelhetőek.
Az országgyűlési biztos a fővárosi kerületi önkormányzatok által kiadott lakossági várakozási hozzájárulásokkal kapcsolatos kérdéseivel a fővárosi önkormányzatot, illetve a parkolási kérdésekben érintett kerületi önkormányzatokat kereste meg. Így az I., II., V., VI., VII. és a VIII., IX., XI., XII. és a XIII. kerületi önkormányzatok polgármestereit, valamint a főpolgármestert. 
Amint az az országgyűlési biztos általános helyettesének 1495/2006. számú jelentésében is szerepel, Budapesten 1999-ben alakult meg a Fővárosi Önkormányzatok Parkolási Társulása /FÖPT/ a VI., VII. és a VIII. kerület részvételével, amelyhez 2001-ben további négy budai kerület is – I., II., XI. és a XII. kerület – csatlakozott. Az FÖPT a tulajdonában lévő közterületen – a főváros I.,II.,VI.,VII.,VIII.,XI. és XII. kerületei közterületi parkolóhelyein – a parkolórendszer üzemeltetésével a Centrum Parkoló Kft. bízta meg, az általa alapított céltársaság, a Centrum Parkoló Rendszer Kft. közreműködésével. 
Budapesten további két önkormányzati tulajdonú parkolási társaság is üzemeltet közterületi fizető férőhelyeket. Az V. kerület területén a Fővárosi Közterületi Parkolási Társulás (FKPT) folytat üzemeltetési tevékenységet. A IX., XIII. kerületek valamint VI.,VII. és VIII. kerületek fővárosi tulajdonú útjainak üzemeltetését a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. látja el. 
Az országgyűlési biztos az érintett polgármesterektől a felvetett kérdéssel kapcsolatos álláspontjukon kívül többek között arra várt választ, hogy:
– hány panasz érkezett az önkormányzathoz a lakossági várakozási hozzájárulásokkal kapcsolatban és hogyan intézték el azokat
– a jövőben milyen megoldást tartana lehetségesnek a probléma megszüntetésére
– az önkormányzat nyitott lenne-e egységes rendszer kialakítására.

1./ Budapest I. kerület Budavári Önkormányzat polgármesterének válasza szerint a Budavári Önkormányzat Képviselő-testületének 30/2005. (XII.20.) Kt. rendelete az I. kerület közterületein a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról és várakozás díjának szabályozásáról szóló 7. § (1) és (2) bekezdése kimondja, hogy „kérelemre annak a lakosnak, akinek állandó lakóhelye a várakozási övezet területén, valamint az azt határoló útvonalon van, az üzemben tartásában lévő egy darab személygépkocsira lakossági várakozási hozzájárulás adható, ha a tulajdonában lévő gépkocsira lakossági várakozási engedéllyel nem rendelkezik. A lakossági várakozási hozzájárulás a Budavári Önkormányzat tulajdonában álló közúti várakozó helyein és Fővárosi Önkormányzati tulajdonú közúti várakozó helyeken időtartam korlátozás nélküli várakozásra jogosít”. A fővárosi rendelet 3. számú melléklete határozza meg a várakozási övezeteket az I. kerület területén. A mellékletben felsorolt területeken várakozási díjat kell fizetni, az azokon kívüli területeken ingyenes a várakozás. Az egyes fizetős várakozási övezetek, a fővárosi rendelet szerint kerültek kialakításra. Ezen rendelet a kerületi képviselő-testületek számára szabályozási lehetőséget nem adott. A rendelettől eltérni nem lehet, ezért a Budapest I. kerület Budavári Önkormányzatnak nincs lehetősége arra, hogy a várakozási övezeteket megváltoztassa. A Budapest I. kerület Budavári Önkormányzat tulajdonában lévő közterületekre az utcanév táblán elhelyezett kerületi címeres matricával hívja fel a lakosság figyelmét a Budapest I. kerület Budavári Önkormányzat. A Budapest I. kerület Budavári Önkormányzat 2006. évben 6851 db lakossági várakozási hozzájárulást és 954 db lakossági behajtási – várakozási hozzájárulást (mely a védett övezetbe való behajtásra és ott, valamint a rendeletben szereplő egyéb területeken, időtartam korlátozás nélküli várakozásra jogosít) adott ki, míg 2007. évben eddig 6742 db lakossági várakozási hozzájárulást és 829 db lakossági behajtási-várakozási hozzájárulást adott ki. 
A polgármester tájékoztatásában kitért arra, hogy a rendeleti szabályozásokra figyelemmel a Budavári Önkormányzat által kiadott várakozási hozzájárulások célja, hogy a kerületi lakos a közvetlen lakókörnyezetében tudja elhelyezni gépjárművét, továbbá lakóhelye közelében várakozni tudjon. Ennek megfelelően a Budai Várban, illetve a Budai Várban élők részére a Budai Várra kiadott várakozási hozzájárulás nem érvényes a Budai Váron kívüli területeken. A panaszok az önkormányzathoz elsősorban azzal kapcsolatban érkeznek, hogy azok az I. kerületi lakosok, akiknek lakóhelye olyan utcában van, amely nem várakozási övezet, várakozási hozzájárulásra nem jogosultak (pl. Gellért-hegy, Attila út, Krisztina körút). Budapest I. kerület Budavári Önkormányzathoz a várakozási hozzájárulásokkal kapcsolatban elenyésző számú panasz érkezett, 2007. év végéig 11 panasz érkezett az önkormányzathoz. A kerületben a panaszok nem a várakozási övezetekből, hanem a védett övezetekből érkeznek, mivel az oda történő behajtás és várakozás szabályainak kialakításakor nem vette figyelembe a Fővárosi Közgyűlés, hogy a Budai Vár sűrűn lakott, intézményekkel, szállodákkal, éttermekkel és követségekkel beépített terület, ahol ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni az oda történő behajtásra és várakozásra, mint például a Margitszigeten. A panaszok nagy része a várakozási övezeteken kívül lakóktól érkezik a fent már említett azon kérdésben, hogy ők lakossági várakozási hozzájárulásra nem jogosultak. A panaszok másik része a Centrum Parkoló Rendszer Kft. eljárásával kapcsolatban érkezik, hiszen a parkolási társaság végzi többek között ezen a területen is a parkolóhelyek üzemeltetését. 
2./ Budapest Főváros II. Kerület Önkormányzat polgármesterének tájékoztatása szerint 2005. évben az önkormányzat 4136 db, 2006. évben 3890 db, 2007. évben 5377 db lakossági várakozási hozzájárulás került kiadásra. Jelentéktelen számú kifogás érkezett az önkormányzathoz a parkolási engedélyek kiadásával kapcsolatosan, illetve kiadásának megtagadása miatt, ezek minden esetben a jogszabály értelmezési kérdéseket vetettek fel, melyeket sikerült megnyugtatóan rendezni. 
A polgármester arról tájékoztatott, hogy több alkalommal kezdeményezték az egységes parkolási rendszer kialakítását, akár oly módon, hogy a parkolási övezeten belül lévő fővárosi utak esetében is a kerület gondoskodna az üzemeltetésről. Azt is jelezte az önkormányzat ekkor, hogy a fővárosi közterület tekintetében befolyt bevételt átutalnák a Fővárosi Önkormányzatnak, azonban az ilyen tárgyú megkereséseikre választ nem kaptak. 
3./ Belváros- Lipótváros Budapest Főváros V. kerületi Önkormányzat polgármestere tájékoztatása szerint a kerület lakossága részéről panasz nem érkezett az önkormányzathoz, azonban a parkolási anomália az V. kerületet is érinti. A megkeresésre adott válasz azt is tartalmazza, hogy a kerületben működő üzemeltetőhöz – a Fővárosi Közterületi Parkolási Társuláshoz – egyre kevesebb bejelentés, panasz érkezik. A mobiltelefonos díjfizetés kerületi bevezetése is nagy lépés volt az egységesítés felé, hiszen így Budapest egész területén lehetőség van a díjfizetésre. A Belváros-Lipótváros területén kiadott lakossági várakozási hozzájárulás 2006-ban 8315 db, 2007-ben 8344 db volt. A polgármester válaszában kitért arra is, hogy a kereslet és kínálat a parkolás tekintetében nincs egyensúlyban. A lakossági igények mellett a belváros többes funkciója által (kormányzati, oktatási, kulturális, idegenforgalmi, kereskedelmi, üzleti, stb.) igen jelentős számú célforgalmat is ki kell szolgálnia a sűrű beépítettségű városrésznek. A fővárosi tulajdonú közterületeken a parkolási igények jóval meghaladják a kerületi tulajdonú közterületeken keletkező igényt. Az önkormányzat kiemelt feladatának tekinti, hogy a parkolási lehetőséget az itt lakók számára elsődlegesen a lakóhely szerinti övezetben biztosítsa. A főpolgármester véleményét összegezve kiemelte, hogy a fővárosi kerületi önkormányzatok által kiadott lakossági várakozási hozzájárulások kiterjesztését a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő közterületekre indokoltnak tarja és támogatja. 
4./ Budapest Főváros VI. kerület Terézváros polgármesterének válasza szerint a Terézvárosi önkormányzat tulajdonában lévő közterületek parkolási rendjét Terézváros közterületein a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a lakossági várakozási hozzájárulás díjáról szóló 18/2005. (VI.20.) önkormányzati rendelet (továbbiakban: ör.) szabályozza, melynek hatálya kiterjed Terézváros közigazgatási területén belül található kerületi tulajdonban lévő közterületekre, kivéve a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő közterületeket – a Deák Ferenc tér, Bajcsy-Zsilinszky út, Nyugati tér, Teréz körút, Dózsa György út, Andrássy út, Városligeti fasor, Oktogon, Kodály körönd. A kerület várakozási övezetében két parkolás-üzemeltetési rendszer működik. Terézváros közigazgatási határán belül lévő fizető övezetekben jelenleg a tulajdonviszonyok alapján történik a parkolás-üzemeltetés. A kerület tulajdonában álló közterületeken a parkolás üzemeltetését a Centrum Parkoló Kft. végzi – mellyel az önkormányzat az FÖPT tagjaként szerződést kötött –, míg a főváros tulajdonában lévő közterületeken a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. végzi a parkolás üzemeltetését. A polgármester álláspontja szerint ahhoz, hogy a problémák megoldódjanak, a két tulajdonviszonyon alapulva működő parkolási társulásnak meg kell állapodnia és szerződést kötnie egymással annak érdekében, hogy egy üzemeltető cég végezze a feladatokat. A jogi és pénzügyi kérdésekben is nekik kell megegyezni és szerződést kötni. Az önkormányzat nyitott a lakosság érdekét szolgáló konzultációra.
Terézváros polgármestere 2007. év végén kelt levelében arról is tájékoztatott, hogy a rendszeresen ülésező FÖPT soron következő ülésén kezdeményezni fogják az általam felvetett, a Parkolási Társulásra vonatkozó kérdések megtárgyalását az egységesebb, rugalmasabb, emberibb parkolás megteremtése érdekében. Ennek eredményéről külön tájékoztatást mindeddig nem kaptam. 
Az önkormányzat által kiadott lakossági várakozási hozzájárulások érvényessége nem egy adott helyre, hanem a Terézvárosi Önkormányzat tulajdonában álló közterületekre terjed ki. A válasz szerint sajnálatos módon Terézvárosban saját lakása előtt szinte csak a legszerencsésebb lakos tud parkolni a részére kiadott lakossági várakozási hozzájárulással, mert parkolás vonatkozásában igen zsúfolt állapotok uralkodnak. 
A polgármester álláspontja szerint amennyiben az ügyfél figyelmetlenségből nem a megfelelő kerületi önkormányzat vagy parkolási társaság üzemeltetésébe tartozó parkolójegy automatánál váltja meg a parkolójegyet, valamint a lakossági várakozási hozzájárulás matricával a főváros tulajdonában lévő közterületen parkol, akkor jogosan kap parkolási díj- és pótdíjfizetési felszólítást. 
A polgármester véleménye szerint a táblák, jelzések valóban nem tájékoztatják az autósokat arról, hogy a kerületi és a fővárosi önkormányzat tulajdonát képezi-e az adott út. 
Az önkormányzat évente átlagosan 9000 lakossági várakozási hozzájárulást ad ki. A kapott tájékoztatás szerint a lakossági várakozási hozzájárulásokkal kapcsolatban évről évre kevesebb panasz érkezik – 2007. évben írásban öt -, melyek a költségtérítésre, figyelmetlenség miatt fennálló pótdíj fizetési kötelezettségből következnek. Sok szóbeli panasz van év közben, melyek a lakossági és gazdálkodói várakozási hozzájárulások átvételekor hangzanak el, ezek szinte minden esetben a területi érvényességre vonatkoznak. A szóban panaszkodó kerületi lakos tudomásul veszi a hozzájárulásban leírtakat, de nem ért vele egyet. 
5./ Budapest Főváros VII. kerület Erzsébetváros Önkormányzatának Képviselő-testülete az Erzsébetváros közterületein a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a lakossági várakozási hozzájárulás díjáról szóló 26/2005. (VI.20.) számú önkormányzati rendeletét alkotta meg, területi hatályát a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában levő közterületek kivételével Erzsébetváros közigazgatási területén belül található közterületekre állapította meg. 
A polgármester tájékoztatása szerint a kiadott, túlnyomórészt lakossági várakozási hozzájárulások területi érvényességének életszerű, lakóhelyhez közeli kiterjesztése és a szomszédos parkolási övezetben megváltott parkolójegyek kölcsönös elfogadása érdekében kapcsolatba léptek a fővárosi, valamint a Király utca tekintetében érintett Terézvárosi Önkormányzattal. A tárgyalások részleges eredménnyel zárultak, a VI. kerület együttműködési készségének köszönhetően a Király utcában kölcsönösen elfogadásra kerültek a szomszédos önkormányzat által kiadott és területükön megváltott várakozási hozzájárulások és parkolójegyek, a fővárosi tulajdonú területekre vonatkozóan azonban a kezdeményezés nem járt eredménnyel. 
2006. évben összesen 18.137 db lakossági várakozási hozzájárulás került kiadásra, melyből 361 db volt gazdálkodói hozzájárulás, 2007. év október 31-ig 11.535 db lakossági várakozási hozzájárulás került kiadásra, melyből 293 db gazdálkodói hozzájárulás. Az önkormányzathoz panasz nem érkezett a várakozási hozzájárulásokkal kapcsolatban. Az egységes parkolási rendszer kialakítási feltételeinek megvitatása tárgyában az önkormányzat együttműködő készséget mutat. 
6./ Budapest Józsefváros Önkormányzat alpolgármesterének tájékoztatása szerint a kerületben a lakossági várakozási hozzájárulások kiadásakor minden esetben írásban és szóban is tájékoztatják az állampolgárokat, hogy mely területekre érvényes a kiadott lakossági várakozási hozzájárulás. A 46/2005. (X. 15.) Budapest Józsefváros Önkormányzati rendelet a Józsefváros területén történő parkolásról 1. számú mellékletét – mely taxatíve felsorolja a VIII. kerületben található a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában álló közutakat és közterületeket – másolatban is átadják a lakosoknak a kiadott lakossági várakozási hozzájárulás mellé. Az engedélyt kiadó Okmányiroda és Ügyfélszolgálati Osztály helyiségében térképet helyeztek el, melyen a fővárosi és kerületi közutak, közterületek különböző színekkel vannak jelölve.
2005. évben 4809 db, 2006. évben 4811 db, míg 2007. október végéig 4605 db lakossági várakozási engedélyt adott ki a Józsefvárosi Önkormányzat. A megfelelő tájékoztatásnak köszönhetően szóban sikerült a panaszosok problémáit orvosolni, így írásban egyetlen panasz sem érkezett az engedélyekkel kapcsolatosan. A lakosok többnyire tudomásul veszik azt, hogy hiába kerületi lakos, a lakossági várakozási hozzájárulás területi érvényessége miatt nem biztos, hogy parkolhat lakása előtt.
Az alpolgármester álláspontja szerint erre a problémára megoldást jelentene az egységes fővárosi parkolási rendszer kialakítása. Annak táblákkal való jelzése, hogy mely utak képezik a kerületi önkormányzat és melyek a fővárosi önkormányzat tulajdonát és azt mely parkolási társaság üzemelteti, valóban világosabbá és egyértelműbbé tenné az autósok számára, hogy mely parkolójegy automatánál kell megváltani jegyeiket, de az egységes fővárosi parkolási rendszer kialakítása erre is megoldást jelentene. 
Az alpolgármester véleménye szerint átmeneti megoldást jelentene – az egységes fővárosi parkolási rendszer kialakításáig –, ha a fővárosi tulajdonban, de a Józsefvárosi Önkormányzat közigazgatási területén lévő közutak mentén lakó állampolgároknak egyéb, megkülönböztetésre alkalmas lakossági várakozási hozzájárulás kerülne kiadásra, amely nem csak a kerületi önkormányzati tulajdonban lévő utakon, hanem a lakóhelyéhez közvetlen közel is érvényes lenne. Ennek megvalósításához megállapodást kell kötnie a fővárosi és a társulásban részt vevő kerületi önkormányzatoknak, valamint a helyi parkolási rendeleteket ennek megfelelően kell módosítani. Ugyancsak átmeneti megoldást jelenthetne, ha mind a Centrum Parkoló Rendszer Kft.-nél, mind a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft.-nél az érintett önkormányzatok képviselői kezdeményeznék az üzemeltetési szerződés módosítását úgy, hogy a táblákat, jelzéseket az üzemeltető kötelezettsége legyen kihelyezni.
Az alpolgármester álláspontja szerint a parkolójegy megváltással kapcsolatos visszásságok elkerülhetőek lennének, ha a főváros területén működő parkolási társaságok az érintett önkormányzatok képviselő testületeinek, valamint a Fővárosi Közgyűlés egyetértésével – megállapodást kötne, melyben rendeznék a feltárt hiányosságokat és a fennálló üzemeltetési szerződések módosítását annak megfelelően kezdeményeznék.
Budapest Józsefváros Önkormányzata együttműködési szándékát fejezi ki az egységes parkolási rendszer kialakítására, annak megvalósításában aktívan kíván közreműködni.
7./ Ferencváros Önkormányzat polgármesterének tájékoztatása szerint az önkormányzat évente a lakosság részére megközelítőleg 4500 db várakozási hozzájárulást ad ki. 
A Ferencvárosi Önkormányzathoz a lakossági várakozási hozzájárulásokkal kapcsolatban panasz nem érkezett. A kerületben a parkolási engedélyekkel kapcsolatosan tehát a megkeresésemben jelzett probléma nem jelenik meg, azonban a polgármester jelezte, hogy a probléma minden bizonnyal más kerületekben jelentős számban fordul elő és megítélése szerint valós érdeksérelmet okozhat. A polgármester álláspontja szerint is a különböző parkolási társaságok egységes, egy szervezetben történő összevonása támogatandó megoldás.
8./ Budapest Főváros XI. kerület Újbuda Önkormányzat polgármestere arról tájékoztatott, hogy a kerületben a szóban forgó probléma nem áll fenn. Ezzel kapcsolatban az önkormányzathoz panaszok nem érkeztek, hiszen a kerületben található, a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő közterületeken jelenleg nem kell parkolási díjat fizetni, ezért az ott lakó állampolgárok a részükre kiadott várakozási hozzájárulással akár a fővárosi útszakaszon, akár a kerületi mellékútszakaszon is nyugodtan parkolhatnak. A kiadott hozzájárulások mellékleteként írásbeli tájékoztatót kapnak arról a területről, ahol a részükre kiadott matrica érvényes. A kerületben működő parkolási rendszer a kerületnek olyan pontján került kialakításra, hogy az nem érintkezik más kerületek parkolási övezetével. 
Azonban a polgármester válaszában jelezte, hogy a Fővárosi Közgyűlés megkeresése esetén az önkormányzat – amennyiben az a kerület lakóinak érdekét szolgálná -, nyitott lenne az egységes parkolási rendszer kialakítására.
9./ Budapest XII. kerületi Hegyvidék Önkormányzatának polgármestere arról tájékoztatott, hogy az önkormányzat 2001. március 20-án csatlakozott a Fővárosi Önkormányzatok Parkolási Társulásához és az önkormányzat törzsvagyonába tartozó közterületeket üzemeltetésre átadta. 
Az önkormányzat által kiadott várakozási hozzájárulás a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő közterületekre (Alkotás utca, Krisztina körút, Magyar Jakobinusok tere, Szilágyi Erzsébet fasor, Istenhegyi út) ugyan nem érvényes, de ezeken a területeken fizetési kötelezettség nincs, így a nem megfelelő automatánál váltott parkolójegy problémája csak a kerületi határoknál jelentkezett elenyésző (1-2) alkalommal. Ezek rendezése az azonos üzemeltetőre – Centrum Parkoló Kft. – való tekintettel nem okozott gondot.
Az önkormányzat tudomása szerint 2001. évben történtek kezdeményezések a parkolás üzemeltető részéről az egységes fizetési rendszer kialakítására, de ez a jegykiadó automaták rendszerének eltérése miatt nem volt kialakítható. Az önkormányzat 2005-ben közel 5000, míg 2006-ban és 2007-ben megközelítően 5600 db lakossági várakozási hozzájárulást adott ki. Lakossági panaszok a rendeletben szereplő feltételek (heti, havi bérlet hiánya, övezeten kívüli állandó lakóhely, gépjármű adótartozás, stb.) elutasított kérelmek tárgyában jelentkeztek. A polgármester azt is megemlítette válaszában, hogy a problémák megoldására esetlegesen lehetőséget adna, ha a kerületi önkormányzat méltányossági jogkörrel rendelkezne. 
A válasz szerint az önkormányzat nyitott lenne egy egységes rendszer kialakítására. 
10./ Budapest Főváros XIII. kerület Önkormányzatának polgármestere a megkeresésben szereplő tényeket megismételve – a lakossági várakozási hozzájárulások érvényessége csak a kerületi tulajdonban lévő közterületekre terjed ki, a Fővárosi Önkormányzat tulajdonát képező közterületekkel kapcsolatban a Fővárosi Önkormányzat jogosult dönteni – a következőket emelte ki. A megkeresésemben szereplő állítás, mely szerint előfordulhat olyan eset, hogy a fővárosi lakos a lakossági várakozási hozzájárulás területi érvényessége miatt nem parkolhat a lakása előtt, a polgármester álláspontja szerint csak részben igaz. Ugyanis bárki parkolhat akár a Fővárosi Önkormányzat tulajdonát képező közterületeken is, ha talál parkolóhelyet és a parkolási díjat munkanapokon reggel nyolc és este hat óra között megfizeti. A kerületi tulajdonban lévő közterületeken a fordítottja is előfordulhat, tehát az, hogy a lakossági várakozási hozzájárulással rendelkező lakos nem tud parkolni, mert elfoglalják a lakása előtti parkolóhelyet. A lakossági várakozási hozzájárulás nem jelent jogosultságot az adott parkoló kizárólagos használatára.
A polgármester a Fővárosi Közgyűlés rendeletére hivatkozva kifejtette, hogy az automaták 80 % - ának a parkolás helyszínétől 50 m-en belül kell lennie. A fővárosi főútvonal mentén lévő kerületi határokat érintő útvonalakon minden utcában található parkoló automata. A megkeresésemben szereplő azon felvetésemmel kapcsolatban, mely szerint problémát jelent a VI., VII. és VIII. kerületekben a fővárosi önkormányzati tulajdonban lévő utakat, továbbá a fővárosi kerületek határain a várakozási övezetekben lévő parkolóhelyeket parkolójegy megváltásával használó autósok számára az is, hogy amennyiben nem a megfelelő kerületi önkormányzat vagy parkolási társaság – (A fővárosban a VI, VII. és VIII. kerületek fővárosi tulajdonú útjainak üzemeltetését a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft., nem a Centrum Parkoló Rendszer Kft. látja el.) – üzemeltetésébe tartozó parkolójegy automatánál váltják meg jegyeiket, akkor parkolási díj, és pótdíj fizetésére kötelesek, a polgármester a következőket válaszolta: 
Amennyiben ez a helyzet előáll, a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. – mely a Fővárosi Önkormányzat, a IX. kerületi Önkormányzat és a XIII. kerületi Önkormányzat által létrehozott társaság – minden esetben elfogadja a más társaságnál váltott parkolójegyet, illetve a parkoló ellenőrök nem pótdíjazzák az idegen jeggyel rendelkező autósokat. Jellemzően ilyen esetek elvétve fordulnak elő.
A polgármester tájékoztatása szerint valóban az övezettáblákon nincs tájékoztatás arról, hogy kerületi vagy fővárosi önkormányzat tulajdonát képező útvonalról van-e szó. Álláspontja szerint azonban erre nincs is szükség, mert az ügyfél a parkoló automatákon tájékozódhat arról, hogy mely társasághoz tartozó övezetben tartózkodik. A BÖP Kft. ügyfelei minderről engedélyük átvételekor tájékoztatást kapnak. 
Az önkormányzat 2006-ban 8564, 2007-ben október végéig 8477 engedélyt adtak ki. 2006-ban 95, 2007-ben a levél megírásáig 31 panasz érkezett az önkormányzathoz a lakossági várakozási hozzájárulásokkal kapcsolatban. A kerületben a BÖP Kft. intézi a lakossági várakozási hozzájárulások kiadását, illetve az ezzel kapcsolatos panaszok kezelését. 
A probléma megszüntetésére a polgármester szerint hosszú távú, széleskörű, konszenzuson alapuló együttműködésre van szükség a lakosság, a gépjárművel közlekedők és az önkormányzatok között. Mivel az előrejelzések a motorizáció további növekedésével számolnak, ezért növelni kell a várost elkerülő, tehermentesítő utak építését, a tömegközlekedést fejleszteni kell. Álláspontja szerint növelni kell Budapesten a fizető parkolási helyek számát, több mélygarázs, parkolóház, P+R parkoló létrehozása szükséges, ezért az önkormányzat 6074 új fizető parkolóhely létesítéséről döntött. 
A polgármester válaszában azt is kifejtette, hogy a fővárosi parkolás szabályait a Közgyűlés rendelete határozza meg, így a feltételrendszer egységes. 
A polgármester jelezte, hogy érdekeltek a jelenlegi gyakorlat javításában, készek az összefogásra, a főváros és a városrész érdekeinek figyelembe vétele mellett.
11./ Budapest Főváros Önkormányzatának Városüzemeltetési és Vagyongazdálkodási Főpolgármester-helyettese szerint a lakás előtti parkolás nem megoldható. Álláspontja szerint sem a tulajdonhoz való jogból, sem más állampolgári jogból nem következik az ingatlan előtti parkolás joga. A polgármester-helyettes válasza szerint a fővárosi rendelet azért csak a kerületi tulajdonban lévő közterületeken engedi a lakossági várakozási hozzájárulással a lakosság várakozását, hogy a fővárosi tulajdonú utakon lévő intézmények, bankok, üzletek, stb. gépkocsival is elérhetőek, megközelíthetőek legyenek. A lakossági várakozási hozzájárulás érvényességének kiterjesztése ezért azt eredményezné, hogy a lakosok hosszú időre lefoglalnák a várakozóhelyeket, mindenki mást kiszorítva onnan. A várakozási övezetek bevezetése azt a célt szolgálja, hogy a szűkösen rendelkezésre álló parkolóhelyeket egymást váltva, mind többen vehessék igénybe, lehetővé téve ezzel a különböző szolgáltatások igénybevételét, más-más személyek számára is. 
A polgármester-helyettes levelében arról is tájékoztatott, hogy a fővárosban a parkolást üzemeltető három társaság, a Fővárosi Közterületi Parkolási Társulás, a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. és a Centrum Parkoló Rendszer Kft. 2004-ben megegyeztek egymással, hogy a határterületeken, ahol az üzemeltetett területek érintkeznek egymással, elfogadják egymás parkolójegyeit. A megegyezés óta a Fővárosi Önkormányzathoz nem érkezett erre vonatkozó panasz. 
A Fővárosi Önkormányzat nem lát lehetőséget arra, hogy a lakosság a helyi önkormányzat által kiállított várakozási hozzájárulással a jelenleginél tágabb lehetőséget kapjon a parkolásra, hiszen azt kell elérni, hogy a lakosság egyre inkább a közterületen kívüli megoldásokat vegyen igénybe gépkocsija tárolására. 
A főpolgármester-helyettes arról tájékoztatott, hogy az egységes parkolási rendszer kialakítása napirenden van. Várhatóan 2008. második félévében kerül a Fővárosi Közgyűlés elé a tervezet és remélhető, hogy a megváltozott viszonyokhoz sikerül alkalmazható rendeletet alkotni.

Érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiság elve, és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye 
– A jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog
„A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”[Alkotmány 2. § (1)]

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Obtv. 16. (2) bekezdése szerint az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
A vizsgálattal érintett önkormányzatok az Obtv. 29. § (1) bekezdése g.) pontja szerinti helyi önkormányzatok, így tevékenységük vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik.
A parkolási társaságok eljárása vonatkozásában – amennyiben érintettek a jelentésben tett megállapítások kapcsán – meg kell említeni, hogy a jogalkotó az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízta annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe. Tekintettel arra, hogy a parkolási társaságok az önkormányzat felhatalmazása alapján olyan állami feladatot látnak el – és ezzel szolgáltatást nyújtanak –, amely a parkolási társaságokon kívül más szervtől nem vehető igénybe, a parkolási társaság közszolgáltatást nyújt, melynek vonatkozásában – mint ahogyan azt OBH 1495/2006 és OBH 5537/2007. sz. jelentésben is megállapításra került – rendelkezem vizsgálati hatáskörrel.
II. Az érintett alkotmányos jogok és az ügy érdeme tekintetében
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. (9/1992. (I. 30.) AB határozat) 
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog (315/E/2003. AB határozat). Noha a tisztességes eljáráshoz való jog a gyakorlatban elsősorban a közigazgatási hatóságok eljárása során nyer értelmet, az ügyfelekkel, szerződéses partnerekkel kapcsolatos eljárásai során a közszolgáltatást végző szervektől is elvárható.
Az Alkotmánybíróság a tisztességes eljáráshoz való jog lényegéről kialakított álláspontját elvi jelentőséggel a 6/1998. (III. 11.) AB határozatban foglalta össze. Az abban rögzített megállapításokat utóbb több határozat is megerősítette. Eszerint a tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság a határozatban utalt arra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. (6/1998. (III. 11.) AB határozat, 14/2004. (V. 7.) AB határozat)
Az Alkotmánybíróság értelmezésében jogbizonytalanságot teremt, ha a közigazgatási szerv az állampolgárokat a jogszabály túlbuzgóságból vagy hibás értelmezésből eredő indokolatlan zaklatásnak teszi ki. (49/1995. (VI. 30.) AB határozat) Álláspontom szerint ugyanilyen jogbizonytalanságot eredményezhet a közszolgáltatást nyújtó szerv, ha tevékenysége során ügyfeleit túlbuzgóságból vagy valamely jogszabály hibás értelmezéséből eredően indokolatlan zaklatásnak teszi ki.
A 42/1997. (VII. 1.) AB határozatában az Alkotmánybíróság megállapította: „Alkotmányellenessé nyilvánítható az a szabály, amely értelmezhetetlen voltánál fogva teremt jogbizonytalanságot, mert hatását tekintve nem kiszámítható és címzettjei számára előre nem látható.” (ABH 1997, 299, 301.)
Figyelemmel az Alkotmánybíróság fent idézett döntéseire, álláspontom szerint a lakossági várakozási hozzájárulásoknak a Fővárosi Közgyűlés rendelete szerinti, jelenlegi oly módon történő szabályozása, hogy a kerületi önkormányzatok által kiadott hozzájárulások csak a kerületi önkormányzati tulajdonban lévő utakra terjednek ki, a fővárosi önkormányzati tulajdonban lévő utakra nem, jogbizonytalanságot eredményezhet.
A jelenlegi rendszer ugyanis nem egységes, a jogszabályi felsorolásokon kívül, a mindennapi közlekedés során nem követhető. Arról, hogy az egyes utak mely önkormányzat – a kerületi, vagy a fővárosi – tulajdonában vannak, nem tájékoztatják az autósokat sem a közlekedési táblák jelzéseivel, sem egyéb módon. Mint ahogyan az a megkeresésemre adott válaszokból kiderül, egyes önkormányzatok – így a Budavári Önkormányzat – a kerületi tulajdonban lévő közterületekre az utcanév táblán elhelyezett kerületi címeres matricával hívja fel a figyelmet. Budapest Józsefváros Önkormányzata pedig az engedélyt kiadó Okmányiroda és Ügyfélszolgálati Osztály helyiségében térképet helyezett el, melyen a fővárosi és kerületi közutak, közterületek különböző színekkel vannak jelölve. Ugyancsak ez az önkormányzat jelezte, hogy a lakossági várakozási hozzájárulás kiadásakor, a helyi önkormányzati rendelet azon mellékletének másolatát is átadják a lakosoknak, amely a kerületben található, Fővárosi Önkormányzat tulajdonában álló közutak és közterületek felsorolását tartalmazza. Álláspontom szerint – mindamellett, hogy kiemelendő, ha az adott önkormányzat valamilyen módon megpróbálja tájékoztatni a lakosokat – még ezek a megjelölések sem kellő mértékűek, elegendőek, hiszen nem életszerű, hogy a parkoló autós az utcanév táblákon szereplő címerek alapján, vagy a helyi önkormányzati rendelet melléklete alapján tájékozódjon arról, hogy a hozzájárulása alapján parkolhat-e gépjárműjével az adott helyen, illetve mely automatánál kell jegyet váltania. 
A vizsgálatom eredményeként megállapítható, hogy majdnem minden önkormányzat részéről az egységes rendszer támogatása érzékelhető. 
Valóban nem vezethető le egyetlen alkotmányos jogból sem – ahogyan a főpolgármester-helyettes fogalmazott – „az ingatlan előtti parkolás joga”. Álláspontom szerint – az Alkotmánybíróság idézett határozataira figyelemmel – a Fővárosi Közgyűlési rendelet szerinti eltérő tulajdonviszonyokon alapuló, nem egységes parkolási rendszer a hatását tekintve a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz, illetve tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okoz, ha annak alapján az autóst – aki a tulajdoni viszonyokról, azok jelentőségéről nem kap megfelelő tájékoztatást – azért kötelezik parkolási díj és pótdíj megfizetésére, mivel a lakossági várakozási hozzájárulás vagy a megváltott parkolójegye alapján nem a kerületi önkormányzat, hanem a fővárosi önkormányzat tulajdonában lévő területen parkol. Nem várható el ugyanis az autóstól, hogy minden egyes parkolás alkalmával annak tudatában legyen, hogy a kerületen belül az adott területen történő parkolásra őt a lakossági várakozási hozzájárulása, vagy az érvényes parkolójegye feljogosítja-e. Jogos és életszerű igénye van a fővárosi utak mentén lakóknak arra, hogy amennyiben lakóhelyük előtt kerültek kialakításra parkolóhelyek, azokat, amennyiben hozzáférhetőek, igénybe vehessék. Ugyanakkor figyelemmel kell lenni a fővárosi koncepcióra is, nevezetesen, hogy a nagy forgalmú utakat ne csak az állandó lakosok autói foglalják el, hanem hozzáférhető legyen mások számára is. Ezzel összefüggésben azonban megjegyzem, hogy forgalomtechnikai, szakmai kérdések megítélése nem tartozik hatáskörömbe, de álláspontom szerint a főváros közlekedés tervezése során nem mellőzhető a szinte évről-évre változó városrendezési struktúra, a közlekedési szokás és a megnövekedett számú gépkocsi állomány.
Ezzel összefüggésben nem tartom korszerű szemléletűnek Budapest Főváros XIII. kerület Önkormányzat polgármestere koncepcióját, mely szerint bárki parkolhat akár a Fővárosi Önkormányzat tulajdonát képező közterületen is, ha talál parkolóhelyet és a parkolási díjat munkanapokon reggel nyolc és este hat óra között megfizeti. A parkolási engedély lényege ugyanis éppen az, hogy a kerületi lakosoknak a jogszabályban szereplő feltételek fennállta esetén kedvezményes díj ellenében biztosít parkolási lehetőséget, nem lenne ésszerű ezen felül még parkolójegyet is váltani. 
Álláspontom szerint a lakossági várakozási hozzájárulásra ténylegesen jogosultak – nem pedig az azzal visszaélők – esetén a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság, illetve a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog érvényesülése érdekében az egységes parkolási rendszer bevezetése lenne indokolt. 
Örömmel vettem, hogy a főpolgármester-helyettes válaszában arról tájékoztatott, hogy az egyes parkolási társaságok 2004-ben megállapodást kötöttek egymással azzal kapcsolatban, hogy a határterületeken elfogadják egymás parkolójegyeit. A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog érvényesülése szempontjából ugyanis alapvető jelentőségű, hogy az autóst ne érje „indokolatlan zaklatás” a közszolgáltatást végző szerv részéről, mert a parkolójegyét nem a megfelelő automatánál váltotta meg. Különösen akkor, ne tegye ezt, amikor releváns tényekre (pl. a terület melyik parkolási társaság üzemeltetésébe tartozik) az autósok figyelmét nem hívják fel. (Gyakran előfordul az is – amellyel kapcsolatban érkeztek a Hivatalhoz beadványok –, hogy az adott területen az automata nem működik megfelelően, bizonyos pénzérméket nem fogad el.)
Álláspontom szerint az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében a jogi normák összehangolása nélkülözhetetlen. A Fővárosi Önkormányzat és a helyi önkormányzatok közötti megállapodás alapján, illetve a fővárosi rendelet majd annak alapján a kerületi önkormányzati rendeletek módosítása megoldaná a szóban forgó problémát. Ugyancsak ezt a megoldást vetette fel például Budapest Főváros II. kerület Önkormányzat polgármestere és a levelemre adott válasz szerint ezt jelezték a Fővárosi Önkormányzatnak – azzal, hogy a fővárosi közterület tekintetében befolyt bevételt átutalnák a fővárosnak -, azonban az ilyen tárgyú megkeresésükre választ nem kaptak. 
A probléma megoldása tehát valójában nem a parkolási társaságok közötti megállapodás függvénye (mint jeleztem vizsgálatom során emiatt mellőztem a közszolgáltatást végző szervek megkeresését), – noha a főpolgármester tájékoztatása szerint a társaságok a parkolójegyek kölcsönös elfogadása tárgyában már 2004-ben megállapodtak – hanem elsősorban az önkormányzatok közötti megállapodás kérdése.
A megkeresésekre adott válaszok szerint a legkevesebb lakossági várakozási hozzájárulást – 4100-4800 db. – Budapest II. kerület, Józsefváros, illetve Ferencváros Önkormányzata ad ki átlagosan évente, míg a legtöbbet – 18.137 darabot – Budapest VII. kerület Erzsébetváros Önkormányzata. A kiadott engedélyek száma elsősorban a parkolási övezetbe vont kerületrészek nagyságától függ, azonban annak érdekében, hogy a jelentésben feltárt visszásság orvoslása ne jelentsen a közlekedésben még nagyobb túlzsúfoltságot, fontos az is, hogy a lakossági várakozási hozzájárulást valóban az arra jogosultak kaphassanak.
A vizsgálatom eredményeképp megállapítottam, hogy az egyes fővárosi kerületi önkormányzatok részéről parkolási kérdésekben az egységes rendszer kialakítását célzó támogatás, valamint együttműködési hajlandóság és fogadókészség fennáll.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt alapvető joggal összefüggő visszásság jövőbeni megszüntetése érdekében az Obtv. 25. § alapján javaslom Budapest Főváros Közgyűlésének, hogy a főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) Főv. Kgy. rendeletét módosítsa annak érdekében, hogy a lakossági várakozási hozzájárulások a fővárosi kerületi önkormányzatok teljes területén érvényesek legyenek, függetlenül attól, hogy a közterületek kerületi önkormányzati vagy fővárosi tulajdonban vannak.
Az Obtv. 25. § alapján javaslom ezen felül Budapest Főváros Közgyűlésének, hogy a hogy a főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) Főv. Kgy. rendeletét módosítsa annak érdekében, hogy a kerülethatárokon az egyes parkolási társaságok által üzemeltetett területen váltott parkolójegyek egymással kompatibilisek legyenek, a parkolási társaságok elfogadják egymás parkolójegyeit annak érdekében, hogy valóban megvalósulhasson az autósbarát, egységes fővárosi gyakorlat.

Budapest, 2008. december 16.

Dr. Szabó Máté sk.