Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3969/2007. számú ügyben

Előadó: Tomolák Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszosok személyes meghallgatásuk alkalmával gyermekük örökbefogadása, illetve a gyermeket korábban nevelő nevelőszülő alkalmasságának vizsgálata iránt a Szociális és Munkaügyi Minisztériumnál előterjesztett kérelmükre indult eljárás elhúzódását sérelmezték, továbbá ismételten segítséget kértek a nevelőszülő gondozásában lévő örökbefogadott gyermekük testvérének beiskolázása ügyében. 
Az utóbbi üggyel kapcsolatban az OBH 3969/2/2007. számú levélben a panaszosok tájékoztatást kaptak arról, hogy a szakértői véleményt érintő panaszuk vizsgálatára nincs jogi lehetőség.
A Szociális és Munkaügyi Minisztérium elhúzódó eljárását sérelmező panasz alapján azonban felmerült az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonság követelménye, ezen belül is a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az ügyben vizsgálatot indítottam. A panasszal érintett ügyben a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Gyermek-és Ifjúságvédelmi Főosztályának (a továbbiakban: gyermek-és ifjúságvédelmi főosztály) vezetőjétől tájékoztatást kértem.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az alkalmazott jogszabályok
331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről
13. § A szociális és gyámhivatal a) ellátja az illetékességi területéhez tartozó települési önkormányzat jegyzőjének és a városi gyámhivatalnak a szakmai irányítását, felügyeletét és ellenőrzését, b) első fokon dönt a gyermekek átmeneti gondozása és a gyermekvédelmi szakellátások működésének engedélyezéséről, c) másodfokú hatósági jogkört gyakorol a települési önkormányzat jegyzőjének, a városi gyámhivatalnak a gyermekvédelmi és gyámügyi hatósági ügyeiben, d) ellátja a jogszabályokban hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
14. § (1) A szociális és gyámhivatal ellenőrzési jogkörében legalább négyévenként ellenőrzi a) a gyámhatóságok gyámügyi és gyermekvédelmi hatósági tevékenységének jogszerűségét, b) az egészségügyi szakfelügyelet kivételével a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet vagy a kijelölt módszertani feladatokat ellátó intézmény, illetve az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékbe felvett szakértő szükség szerinti bevonásával – a külön jogszabályban meghatározottak szerint – a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók tevékenységét. (2) A szociális és gyámhivatal az (1) bekezdésben meghatározott ellenőrzési jogkörét a közigazgatási hivatal vezetőjével egyeztetett éves ellenőrzési terv és program szerint gyakorolja, amelyben meghatározza a teljes körű, illetve célellenőrzés alá vont szerveket, valamint a célvizsgálati tárgyköröket. (3) A miniszter a szociális és gyámhivatal vezetőjét az ellenőrzési tervben meghatározottakon túl vizsgálat lefolytatására utasíthatja. (4) A szociális és gyámhivatal vezetője az ellenőrzési tervről, valamint az ellenőrzések tapasztalatairól tájékoztatja a minisztert.
20. § A szociális és gyámhivatalok szakmai irányítását a miniszter látja el, amelynek során a) négyévenként ellenőrzi a szociális és gyámhivatalok gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatásokkal kapcsolatos tevékenységét, az alapellátó és szolgáltató intézményrendszer, valamint a gyámhatóság szakmai munkáját,

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
136. § A személyes gondoskodást nyújtó gyermekvédelmi szakellátás keretében szakszolgáltatásként biztosítani kell a) a gondozási hely meghatározásával, b) az ideiglenes elhelyezési feladatot ellátók kijelölésével, c) a nevelőszülői hálózattal, d) az örökbefogadás szakmai előkészítésével, e) a gondozott gyermek gondozásával, f) egyes nevelésbe vett gyermek gyámságával, gondnokságával, a Gyvt. 80. §-ának (3) bekezdése szerinti hivatásos gyámsággal, g) a szaktanácsadással, h) a nyilvántartással, i) a megyei bizottság működtetésével kapcsolatos feladatokat.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panaszosok 2007 áprilisában a Szociális és Munkaügyi Minisztériumnál kezdeményezték az örökbefogadott gyermeküket korábban gondozó-nevelő nevelőszülő alkalmasságának vizsgálatát. Május 9-én a minisztérium arról tájékoztatta a panaszosokat, hogy beadványukat megküldte az annak kivizsgálására illetékes Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatalának (a továbbiakban: szociális és gyámhivatal), a vizsgálat eredményéről pedig értesítést fognak kapni. Miután a panaszosok hónapok elteltével sem kaptak beadványukra választ, szeptember 3-án személyesen keresték fel hivatalomat, és segítségemet kérték ahhoz, hogy az általuk indított vizsgálat eredményéről tájékoztatást kapjanak. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró adatvédelmi biztos, szeptember 10-én felkérte a gyermek-és ifjúságvédelmi főosztály vezetőjét, hogy a panaszosok beadványára indult vizsgálat állásáról, esetleges befejezéséről adjon tájékoztatást. A hivatalomhoz november 14-én érkezett tájékoztatás szerint a gyermek-és ifjúságvédelmi főosztály májusban írt megkeresésére a szociális és gyámhivatal augusztus 27-én kelt levelében adott tájékoztatást a panaszosok gyermekének örökbefogadásával, valamint a gyermeket korábban nevelő nevelőszülő alkalmasságával kapcsolatos vizsgálat eredményéről. A főosztály a nevelőszülő alkalmasságának vizsgálatát nem találta kielégítőnek, ezért szeptember 20-án kelt levelében a vizsgálat folytatására kérte fel a szociális és gyámhivatalt, valamint a Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálatot, és minderről írásban tájékoztatta a panaszosokat is.
A rendelkezésemre álló dokumentumok és a kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy a szociális és gyámhivatal a gyermek-és ifjúságvédelmi főosztály megkeresésére közel három hónap elteltével reagált, a vizsgálat folytatására irányuló megkeresésre pedig a gyermek-és ifjúságvédelmi főosztály hivatalomnak címzett tájékoztató levele elküldésének időpontjában még nem válaszolt. A panaszosok a gyermek-és ifjúságvédelmi főosztálynak áprilisban írt beadványára első alkalommal májusban, majd azt követően szeptemberben kaptak tájékoztatást. A panaszosok áprilisban benyújtott beadványára, a gyermek-és ifjúságvédelmi főosztályának felkérése alapján, a szociális és gyámhivatal által indított vizsgálat fél év elteltével sem zárult le. 
Mindezek alapján megállapítottam, hogy az eljárás elhúzódásával sérült a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelménye, ezen belül is a panaszosok tisztességes eljáráshoz fűződő joga.

Kezdeményezés
Az Obtv. 20 § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján, felkérem a szociális és munkaügyi minisztert, valamint a Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy – különös tekintettel a nevelőszülőhöz kihelyezett gyermekek érdekeire – a lehető legrövidebb határidőn belül gondoskodjon a nevelőszülő alkalmasságára irányuló vizsgálat lezárásáról.

Budapest, 2007. november 27.

Dr. Szabó Máté sk.