Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3711/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Juhász Zoltán
Az eljárás megindulása
A Fejér Megyei Hírlap újságírója (a továbbiakban: panaszos) beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, melyben arról írt, hogy a dégi pihenőparkban – ahol 15 idős és beteg ember is él – az E.ON vállalat szünetelteti a gáz- és áramszolgáltatást. Bár a panaszos utóbb arról is tájékoztatott, hogy néhány nap elteltével az áramszolgáltatás visszakapcsolása megtörtént, és a gázszolgáltatás újraindításának előkészületeire is sor került, mégis kérte a vizsgálatomat.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a szociális biztonsághoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
Az ügyben megkerestem az érintett szolgáltatókat, az E.ON Dél-dunántúli Áramszolgáltató Zrt-t (a továbbiakban: áramszolgáltató) és az E.ON Dél-dunántúli Gázszolgáltató Zrt-t (a továbbiakban: gázszolgáltató). Az általuk megküldött tájékoztatás és iratanyag, valamint az Országgyűlési Biztos Hivatalánál fellelhető előzmények alapján a következők állapíthatóak meg.
Az országgyűlési biztos már több esetben foglalkozott a dégi „pihenőpark”, idősek otthona ügyével (OBH 6454/2004., OBH 2222/2007.). A biztos ezekben az ügyekben megállapította, hogy a Pihenőpark Kht. fenntartásában álló dégi Idősek Otthona mint szociális intézmény 2003. március 5-én kapott működési engedélyt. A lakók bejelentése alapján a megyei közigazgatási hivatal 2003. augusztus 13-án helyszíni szemlét tartva vizsgálatot folyatatott le, melynek során több, az intézmény működésével kapcsolatos hiányosságot tárt fel. A fenntartó a közigazgatási hivatal által feltárt hiányosságokat csak részben szüntette meg, a jogszabályokban előírt általános működési feltételeket a kitűzött határidőig nem igazolta, ezért 2004. április 8-án a közigazgatási hivatal vezetője a határozatlan idejű működési engedélyt visszavonta, és az intézmény működését ideiglenesen és feltételesen 2004. július 10-ig engedélyezte.
A fenntartó az ideiglenes működési engedély lejárta előtt kérte az idősek otthona részére végleges működési engedély kiadását. Kérelmében előadta, hogy a működés anyagi feltételeit jelentős tőkebevonással kívánja biztosítani. Az engedélyezési eljárás elhúzódott, a közigazgatási hivatal több ízben meghosszabbította azt a határidőt, amire a fenntartónak a működési feltételeket igazolnia kellett, azonban a feltételeknek a fenntartó maradéktalanul eleget tenni nem tudott. A közigazgatási hivatal végül a működési engedély kiadására vonatkozó eljárását 2004. december 6-én megszüntette, mivel a Pihenőpark Kht. ügyvezető igazgatója a kérelmet visszavonta. Tekintettel arra, hogy az idősek otthona működési engedély nélkül maradt, a közigazgatási hivatal vezetője felhívta a megyei főjegyzőt, hogy az otthonban lakó rászoruló és ellátatlan személyek ellátásának megszervezéséről gondoskodjon. A határozat kitér arra is, hogy az intézkedés nem érinti a Pihenőpark Kht. által a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szabályai alapján kötött gondozási szerződésben foglalt kötelezettségek teljesítését, ezeknek tehát a Kht. a továbbiakban is köteles eleget tenni.
A Pihenőpark Kht. jelentős mértékű közüzemi díjhátralékot halmozott fel, ezért a vállalkozás csődbe jutott. Az ingatlant végül 2004. december 8-án eladta az M&S Kertész Kft-nek. Az idősek otthonának üzemelését fenntartóként a HONI Alapítvány vállalta. Az intézmény szociális intézményként való működtetésére azonban az alapítvány sem kapott működési engedélyt, így az intézmény nem tartozik a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szoctv.) hatálya alá, és nem vonatkoznak rá a törvényben, illetve az annak alapján kiadott szociális rendeletekben, többek között a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendeletben foglalt garanciális szabályok.
A lakók helyzetének hosszú távú és megnyugtató megoldása érdekében Dég Község Önkormányzata, az ingatlan új tulajdonosa, illetve a pihenőpark üzemeltetését átvevő alapítvány 2005. augusztus 25-én háromoldalú megállapodást kötött. Az önkormányzat – kibővítve önként vállalt feladatait – az idősek otthonának üzemeltetését átvállalta, a feladat megvalósítása érdekében ellátási szerződést kötött a HONI Alapítvánnyal. Az ingatlan tulajdonosa pedig vállalta, hogy az ingatlanon lévő terheket – az ott lakók használati jogának kivételével – felszámolja.
A polgármester tájékoztatásában kitért arra, hogy a jelenlegi tulajdonos tervei alapján a területen egy 150-200 férőhelyes idősek otthonát alakítottak volna ki, ennek keretében folyt volna tovább a jelenlegi lakók gondozása is, de az előzetesen kiadott engedélyeket műemlékvédelmi okok miatt később visszavonták. A visszavonásról rendelkező határozattal szemben a tulajdonos a közigazgatási határozatok felülvizsgálatára vonatkozó eljárás keretében bírósághoz fordult.
A tájékoztatás alapján a területen lakók két csoportba sorolhatók. Egyrészt a HONI Alapítvánnyal kötött gondozási szerződés alapján ellátottak, akik teljes ellátása megoldott, biztosított. Nekik havi kb. 40-45 eFt ellátási díjat kell fizetniük. Másrészt azok a lakók akik a korábbi tulajdonossal, a Pihenőpark Kht-vel kötöttek gondozási szerződést, és ez alapján az ingatlanon használati jogot szerezve tartózkodnak. Rájuk az önkormányzat és az alapítvány ellátási kötelezettsége nem terjed ki. Számukra a fenntartó három lehetőséget ajánlott fel. 1. Az előző csoporthoz hasonlóan aláírják a gondozási megállapodást, havi térítési díjat fizetnek. 2. Csak az igénybevett közüzemi szolgáltatásokért fizetnek, és maguk gondoskodnak az ellátásukról. 3. Használati joguk megváltása fejében elhagyják az ingatlant.
Az iratokból megállapítva a problémát, illetve a jogvitát éppen az okozza, hogy a korábbi tulajdonossal kötött szerződés alapján a lakók ragaszkodnak egyrészt az alacsony térítési díjakhoz, másrészt az ingatlanon fennálló holtig tartó használati jogukhoz.
Abban az esetben, ha a lakók nem mondanak le használati jogukról, a területen ismételten szociális intézményt kialakítani, azt működtetni nem lehet, mivel a Szoctv. 2006. január 1-jén hatályba lépett módosításával beiktatott 3. § (8) bekezdése alapján a törvény hatálya nem terjed ki azokra a lakhatást biztosító szolgáltatásokra, amelyek esetében
a) a szolgáltatást igénybe vevőnek,
b) hozzátartozójának [a Ptk. 685. § b) pontja],
c) a szolgáltatást igénybe vevő tartására jogszabály, szerződés vagy bírósági határozat alapján köteles személynek, vagy
d) a térítési díjat vagy az egyszeri hozzájárulást megfizető személynek
a szolgáltatás nyújtására szolgáló ingatlanon tulajdonjoga, haszonélvezeti joga, lakáshasználati joga vagy bérleti joga áll fenn (nyugdíjasház).
Abban az esetben pedig, ha az intézmény nem minősül szociális intézménynek, az intézmény által nyújtott gondozást, ellátást a lakók polgári jogi szerződés alapján tudják igénybe venni. E szerződés megkötése, módosítása a felek egyező akarata alapján történik. Az országgyűlési biztosnak nincsenek eszközei arra, hogy a polgári jogi szerződések tartalmát ebben az esetben befolyásolja, a felek szerződéskötésre irányuló akaratát kikényszerítse vagy pótolja.
Fentiekre tekintettel javasolta korábban az országgyűlési biztos, hogy a lakók az ingatlan tulajdonosával, illetve az „intézményt” üzemeltető alapítvánnyal közösen próbáljanak meg létrehozni egy mindegyik fél számára elfogadható megállapodást. Fogadják el, hogy a korábbi fenntartóval kötött szerződésben foglalt feltételek a jelenlegi fenntartóra nem kényszeríthetőek rá.
Ezzel együtt, a biztos levéllel fordult a fenntartóhoz, illetve a tulajdonoshoz, melyben szorgalmazta az ésszerű és mindegyik fél számára elfogadható megállapodás megkötését.
Ezeket az eseményeket követően azonban a felhalmozódott közüzemi díjtartozás miatt 2007. márciusában kikapcsolásra került az áram- és a gázszolgáltatás a dégi pihenőparkban.
Az áramszolgáltató tájékoztatása szerint a kialakult helyzet az áramszolgáltatótól független, az alapvetően a bérlők (lakók) és a tulajdonos közötti vita eredménye. A dégi pihenőfalú esetében (villamos energia) közüzemi szerződés a Pihenőfalu és Szociális Hotellel volt, ami azonban felszámolás alá került, így az áramszolgáltató is bejelentette a hitelezői igényét, amit a felszámoló nyilvántartásba vett, ugyanakkor a fogyasztási hely ingatlanát még a felszámolást megelőzően értékesítették. Mivel a (villamos energia) közüzemi szerződés megszűnt az ügyfél részéről (a felszámolónak a Csődtörvény által biztosított joga, hogy a közüzemi szerződést a felszámolás alatt lévő cég nevében felmondja), az áramszolgáltató kezdeményezte a kikapcsolást és a mérőleszerelést. Minderre azért került sor, mert az ingatlan jelenlegi tulajdonosa elzárkózott a közüzemi szerződés megkötésétől arra hivatkozva, hogy amíg ő a bérlőivel (lakókkal) a jogviszonyt nem rendezi, addig nem kívánja igénybe venni az energiaszolgáltatást.
Ezzel együtt az áramszolgáltató a település polgármesterével közösen kereste a megoldást arra, hogy milyen törvényes lehetőségei vannak az energiaszolgáltatás visszaállítására a bérlők (a lakók) esetében. Ennek eredményeképpen a bérlők (lakók) még az elmúlt évben beadták az áramszolgáltató felé új fogyasztói igényeiket, és már a hálózatfejlesztési lépések is elkezdődtek. A hálózat fejlesztése (kényszerűen) érintené a tulajdonos magánterületeit is, de ehhez ő nem járult hozzá. A tulajdonos nem engedi, hogy a területén kerüljön átvezetésre az új hálózat, ez pedig elengedhetetlen feltétele a szolgáltatásnak.
Az áramszolgáltató részéről nincs akadálya a bérlők (lakók) energiaigényének kiszolgálására, de ameddig mindez fizikailag és törvényesen nem kivitelezhető (a felek megegyezésének hiányában) nem folytatható a megkezdett munka.
Végül, hosszú egyeztetések és megbeszélések eredményeként 2007. július 26-án az áramszolgáltató helyreállította a villamos energia szolgáltatását, és megkötötte a közüzemi szerződést Dég Község Polgármesterével, annak érdekében, hogy a szolgáltatást a jogszabályok szerint szolgáltathassa és számlázhassa a fogyasztónak.
A gázszolgáltatás vonatkozásában a gázszolgáltató is részletes tájékoztatást adott, és csatolta az üggyel összefüggésben álló releváns iratmásolatokat.
A gázszolgáltató szerint 2001. október 27-én kötött földgáz közüzemi szerződést a Dég, Hunyadi u. 5. szám alatti fogyasztási helyre a Pihenőpark Kht-val. 2006. május 19-én a gázszolgáltató levelet küldött a Pátria Consult Rt-nek, mint a Pihenőpark Kht. felszámolójának (a továbbiakban: felszámoló), melyben jelezte, hogy a Cégközlöny 2006. 02. 16-i számából értesült a Kht. felszámolásáról, és kérte a felszámolót a közüzemi szerződésnek, mint „F. A.” (felszámolás alatt) szerződés megkötéséhez szükséges intézkedések megtételére.
2006. június 9-én a felszámoló írásban jelezte, hogy a Pihenőpark Kht. a felszámolást elrendelő végzés jogerőre emelkedése előtt az ingatlant értékesítette, így a közüzemi szerződést „F. A.” megjelöléssel nem áll módjában megkötni. Továbbá tájékoztatta a gázszolgáltatót arról is, hogy a Pihenőpark Kht. teljesen vagyontalan, ezért a közüzemi számlák kiegyenlítéséről sem tud intézkedni. A felszámoló kérte, hogy a gázszolgáltató az új tulajdonossal (mely a gázszolgáltató tudomása szerint a Honi Alapítvány, amely valójában az üzemeltető) vegye fel a kapcsolatot a fogyasztói hely átíratása, a közüzemi szerződés megkötése érdekében.
Azonban a szerződéskötésre felszólító levelet a gázszolgáltató ügyintézője nem a felszámoló által megjelölt Honi Alapítványnak címezte, hanem az M&S Kertész Kft-nek, mely a fogyasztási helyen 2001. október hónapig ügyfélként szerepelt (és amely az ingatlant 2004. december 8-án megvásárolta). Végül 2006. augusztus 4-i dátummal a gázszolgáltató Gázfogyasztás Elszámolási Osztályának ügyintézője átjelentő nyomtatványt küldött (már) a Terra Homo Kft-nek, e cég képviselőjének egy telefonos megkeresése alapján, aki ügyfélváltozást kezdeményezett, az ahhoz szükséges nyomtatványok megküldését, és tájékoztatást kért. A gázszolgáltató számlázási bejegyzései között 2006. 09. 22-i dátummal szerepel, hogy a kiküldött nyomtatványokat a Terra Homo Kft. hiányosan küldte vissza, nem csatolta a szükséges mellékleteket, így a közüzemi szerződés megkötésére nem került sor.
A Terra Homo Kft-től újabb levél érkezett a gázszolgáltatóhoz 2006. 10. 11-i dátummal, melyben kimutatást kértek a Pihenőpark Kht. részére kiállított, de a Terra Homo Kft. által kiegyenlített számlák könyveléséről. Erre a levélre a gázszolgáltató 2006. 10. 27-n válaszolt. Ezt követően a gázszolgáltató ügyintézői és jogi képviselője olyan ígéretet kaptak a Terra Homo Kft-től, hogy a teljes tartozást visszamenőleg kifizetik, és a közüzemi szerződéskötéssel kapcsolatos hiányosságokat mihamarabb pótolják, hogy a fogyasztási helyen rendezett közüzemi szerződés keretei között vételezhessenek.
Azonban a szerződés megkötéséhez szükséges adatok és dokumentumok pótlása nem történt meg. Ellenben 2007. 01. 26-án egy időben érkezett a Terra Homo Kft-től és a korábbi ügyféltől, a Pihenőpark Kht-től írásos megkeresés a gázszolgáltatóhoz. A Terra Homo Kft. faxon kérte a fogyasztási hely átírását, a Pihenőpark Kht. pedig levélben kért tájékoztatást a fennálló hátralékról. A Terra Homo Kft-nek a gázszolgáltató ügyintézője válaszolt, és levelében ismételten megküldte az átíráshoz szükséges formanyomtatványokat, továbbá tájékoztatást adott arról is, hogy milyen dokumentumokat kell még mellékelni. A Pihenőpark Kht-nak a gázszolgáltató panaszirodája küldött egyenlegközlőt 2007. 02. 13-i dátummal. 
A gázszolgáltató arra vonatkozóan nem talált információt levelezési és iktatási rendszerében, hogy érkezett-e 2007. február óta megfelelően kitöltött átjelentő, amely alapján a fogyasztási hely átírását, azaz a közüzemi szerződés megkötését el lehetett volna végezni.
A gázszolgáltató számlázási rendszerében a korábbi ügyfél, a Pihenőpark Kht nevén jelentős összegű gázdíj-hátralékot tart nyilván. A hátralék miatt került sor a gázszolgáltatás kikapcsolására 2007. 03. 13-án.
A gázszolgáltató egyeztetést folytatott a lakókkal a vételezendő földgázmennyiség egyedi mérhetőségének kialakítása céljából. Egyúttal az érintett település polgármesterével is egyeztettek, aki vállalta, hogy a szolgáltatás biztosítása érdekében a fogyasztási helyre gáz közüzemi szerződést köt.
A gázszolgáltató jogi képviselője 2007. 10. 16-án tájékoztatta az Országgyűlési Biztos Hivatalának munkatársát arról, hogy a dégi pihenőparkban 2007. 10. 14-én megtörtént a „gáz alá helyezés”.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Az alkalmazott jogszabályok
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.)
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.)
A villamos energiáról szóló 2001. évi XC. törvény (VET)
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény (Get)
A szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (Szoctv.)
A VET végrehajtásáról szóló 180/2002. (VIII. 23.) Korm. rendelet
A Get egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 111/2003. (VII. 29.) Korm. r.

A vizsgálat megállapításai
1. Hatásköri szabályok
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos hatásköre a hatóságok, illetve közszolgáltatást végző szervek eljárására, ennek során hozott határozatára, illetve a hatóság vagy közszolgáltató intézkedésének elmulasztására terjed ki, amennyiben az okozott sérelem valamely alkotmányos joggal összefüggésbe hozható. Az Obtv. 29. § (1) és (2) bekezdései csak a hatóság fogalmát értelmezik. Az Obtv. gyakorlatilag az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szerveket tekintik közszolgáltatónak. A gázszolgáltatók és az áramszolgáltatók minden szempontból közszolgáltatónak minősülnek, így az országgyűlési biztosok hatásköre kiterjed rájuk.

2. A szerződési szabadság korlátozása a közüzemi (közszolgáltatási) szerződések esetében
A szerződési szabadság közhatalmi eszközökkel, jogszabállyal való korlátozására a Ptk. rendelkezései adnak módot. A Ptk. 226. § (1) bekezdése lehetőséget ad a szerződés tartalmi elemeinek jogszabállyal való meghatározására. E szabály alkalmazása szempontjából, a Ptk. 685. § a) pontja alapján, jogszabálynak minősül a törvény, a kormányrendelet és törvény felhatalmazása alapján, annak keretei között önkormányzati rendelet. Az árak közhatalmi eszközökkel való megállapítása tekintetében a Ptk. 226. § (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy hatósági ár megállapítására külön törvény szerint kerülhet sor.
A Ptk. a közüzemi szerződést külön szerződési típusként szabályozza. Tekintettel arra, hogy a közszolgáltatások köre egyre bővült, jelentősége növekedett, szükségessé vált az ezekre vonatkozó szerződéses kapcsolat alapvető szabályainak a Ptk-ban való rögzítése. A Ptk. 387. §-a szerint a közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a felhasználó számára folyamatosan és biztonságosan a felhasználó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a felhasználó pedig köteles időszakonként díjat fizetni. (A közüzemi szolgáltatások körét csak példálózva sorolja fel a törvény.)
A gyakorlatban a közüzemi szolgáltatók (közszolgáltatók) az esetek többségében monopolhelyzetben vannak a felhasználókkal (fogyasztókkal) szemben. Így van ez például jelenleg a villamos energia szolgáltatása, a víz- és csatorna, a távhő, vagy éppen a gázszolgáltatók esetében. Ilyenkor a fogyasztó valójában még azt a lehetőséget sem választhatja, hogy nem lép szerződéses kapcsolatra a szolgáltatóval, hiszen az alapvető életfeltételeket biztosító szolgáltatásokról van szó. 
A szerződés tartalmának szabad meghatározását biztosítja a Ptk. 200. § (1) bekezdése. Ugyanakkor a közüzemi szerződések tartalmát alapvetően meghatározzák az egyes ágazati jogszabályok vonatkozó rendelkezései, illetve a közüzemi szabályzatok, melyek jogszabályi formát öltenek. A Ptk. 226. § (1) bekezdése teszi lehetővé ugyanis, hogy jogszabály meghatározza a szerződés egyes tartalmi elemeit, és kimondja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha felek eltérően rendelkeznek. A szolgáltatások tömeges nyújtásával foglalkozó szolgáltató vállalatok előre kidolgozzák azokat a feltételeket – a jogszabályok keretei között –, amelyek szerint a fogyasztóval szerződnek. Ez a villamos energia szolgáltatásáról és a gázszolgáltatásról szóló közüzemi szerződések esetében a szolgáltatók üzletszabályzatában (általános szerződési feltételek) jelenik meg, melyet a Magyar Energia Hivatal hagy jóvá. Amennyiben a fogyasztó szerződést kíván kötni, más lehetősége nincs, mint az így kialakult szabálytömeg által meghatározott feltételek elfogadása. A piaci verseny ezen a területen még nem alakult ki olyan mértékben, hogy ellensúlyozni tudná a monopóliumokat. De a piaci verseny majdani kialakulását követően is tömegszerződéseket fognak kötni a szolgáltatók, így továbbra is szükségük lesz általános szerződési feltételek kidolgozására és alkalmazására.

3.1. A fogyasztási hely „átírása” és a közüzemi szerződés megkötése villamos energia közüzemi szerződés esetében
A hatályos villamos energiáról szóló 2001. évi XC. törvény (a továbbiakban: VET) 82. § (1) bekezdése szerint a közüzemi fogyasztó részére történő villamos energia szolgáltatására a közüzemi áramszolgáltatót közüzemi szerződéskötési kötelezettség terheli. A közüzemi áramszolgáltató a közüzemi fogyasztó közcélú hálózathoz, illetőleg az e törvény szerint engedélyköteles fogyasztói vezetékhez való hozzáférésének biztosítása érdekében a hálózati engedélyesekkel, illetőleg a fogyasztói vezeték üzemeltetőjével szerződést köt. A közüzemi szerződést
a) az – üzletszabályzatban meghatározott – általánostól eltérő fogyasztói igények, vagy szolgáltatási feltételek esetén egyedi megállapodás alapján, egyedi feltételekkel lehet, illetve
b) egyedi megállapodás hiányában az üzletszabályzatban meghatározott általános feltételekkel kell megkötni.
A VET végrehajtásáról szóló 180/2002. (VIII. 23.) Korm. rendelet 1/a. számú melléklete a villamos energia közüzemi szabályzat, amely tartalmazza a villamos energia közüzemi szerződéskötéssel kapcsolatos részletszabályokat (6. §-tól 7. §-ig). Így kitér arra is, összhangban a VET rendelkezéseivel, hogy mi a teendő a fogyasztó személyében beállt változás esetén (9. §). Mindezen szabályokat egészítik ki, és konkretizálják az egyes áramszolgáltatók üzletszabályzatai, amelyeket a Magyar Energia Hivatal hagy jóvá.

3.2. A villamos energia díj megfizetésének elmulasztása, a szerződésszegés szankciója
A közüzemi áramszolgáltató – ha jogszabály ettől eltérően nem rendelkezik – a szerződésben meghatározott időszakban az elosztó tulajdonában lévő hiteles fogyasztásmérő berendezés adatai alapján állapítja meg és számolja el a közüzemi szerződés alapján szolgáltatott villamosenergia-mennyiséget (VET 85. §).
A közüzemi fogyasztót a közüzemi szerződésben meghatározott fizetési kötelezettség terheli. A közüzemi fogyasztó a számlát bemutatáskor, illetőleg a szerződésben meghatározottak szerint köteles kiegyenlíteni (VET 86. §).
A díjfizetés elmulasztása szerződésszegésnek számít [VET 88. § h) pont], és szankciókat von maga után. Így a VET 92. §-a szerint a VET 88. § h) pontjában meghatározott esetben (díjfizetés elmulasztása) a közüzemi áramszolgáltató a közüzemi fogyasztót a villamosenergia-szolgáltatásból kikapcsolhatja és a fogyasztóval kötött közüzemi szerződést felmondhatja, vagy a további szolgáltatást előre fizető mérő felszereléséhez kötheti, ha a fogyasztó fizetési kötelezettségének az esedékességtől számított hatvan napon belül írásbeli felszólítás ellenére nem tesz eleget. Késedelmes díjfizetés esetén késedelmi kamat felszámítására is sor kerül a polgári jog általános szabályai szerint.

4.1. A fogyasztási hely „átírása” és a közüzemi szerződés megkötése gáz közüzemi szerződés esetében
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Get) 39. § (1) bekezdése alapján a közüzemi fogyasztó részére történő folyamatos és biztonságos földgázszolgáltatásra a közüzemi gázszolgáltatót közüzemi szerződéskötési kötelezettség terheli. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése szerint pedig a közüzemi szerződés alapján a közüzemi gázszolgáltató köteles meghatározott időponttól kezdődően a fogyasztónak folyamatosan gázt szolgáltatni, a közüzemi fogyasztó pedig ennek ellenértékét rendszeresen megfizetni.
Gázszolgáltatás esetén a 111/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet tartalmazza a közüzemi szerződésre, annak megkötésére, a szerződéskötésre vonatkozó részletszabályokat, különösen 2. számú mellékletének 2.2. pontjában, amely a Gázellátási Közüzemi Szabályzat. E szabályzat 16. §-a rendelkezik a fogyasztóváltozás szabályairól. Mindezen szabályokat egészítik ki, és konkretizálják ebben az esetben is az egyes gázszolgáltatók üzletszabályzatai, amelyeket a Magyar Energia Hivatal hagy jóvá.

4.2. A gázszolgáltatási díj megfizetésének elmulasztása, a szerződésszegés szankciója
A Get 41. §-ának (1) bekezdésétől (3) bekezdéséig tartó része szerint a szállítói, illetve az elosztói engedélyes a közüzemi fogyasztónak leszállított földgáz mennyiségének és teljesítményének méréséről – az átalánydíjas fogyasztók kivételével – a fogyasztási jellegnek megfelelő, a mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény szerint hiteles gázmérővel vagy mérési rendszerrel gondoskodik. E méréseket, valamint a gázmérővel kapcsolatos egyéb szükséges teendőket a szállítói, illetve az elosztói engedélyes – egyéb megállapodás hiányában – a saját költségén köteles elvégezni. A fogyasztás díját a külön jogszabályban foglalt rendelkezések alapján kell megállapítani és elszámolni. A számlázás rendjében és az elszámolási időszakokban a közüzemi gázszolgáltató és a fogyasztó állapodik meg, a külön jogszabályban foglalt rendelkezések figyelembevételével. Ha a számlázás és az elszámolás rendjében megállapodni nem tudnak, akkor az üzletszabályzat erre vonatkozó rendelkezései az irányadóak. A közüzemi fogyasztót a közüzemi szerződés szerinti fizetési kötelezettség terheli.
A Get 43. § (1) bekezdésének e) és f) pontjai szerint a fogyasztó szerződésszegésének minősül, ha a gázszolgáltatás díját késedelmesen, nem a szerződésben meghatározott időben fizeti meg, vagy a gázszolgáltatás díját nem fizeti.
A közüzemi fogyasztó köteles a közüzemi gázszolgáltató részére ilyen esetben kötbért fizetni, és sor kerülhet a gázszolgáltatást felfüggesztésére is [Get 45. § (2) bekezdés b) pont és 46. §]. Amennyiben a fogyasztó a szolgáltatás díját, illetve a pótdíjat, a kötbért és a kártérítést az esedékességtől számított hatvan napon belül – írásbeli felszólítás ellenére – nem fizette meg, a közüzemi gázszolgáltató a fogyasztót a földgázszolgáltatásból kikapcsolhatja, és a szerződést felmondhatja, vagy a további szolgáltatást előre fizető mérő felszereléséhez kötheti [Get 47. § (1) bekezdés].

5. Összegzés a közszolgáltatók eljárásával kapcsolatosan
A rendelkezésemre álló iratok és adatok alapján, figyelemmel az ismertetett jogszabályi háttérre, a közszolgáltatók – mind az áramszolgáltató, mind a gázszolgáltató – jogszerűen jártak el. A problémát jelentő kérdések felmerülését nem az ő eljárásuk vagy mulasztásuk okozta. Tekintetbe véve azt is, hogy az érintett település polgármesterével együttműködve a közszolgáltatóknak sikerült áthidaló megoldást találni a közszolgáltatások biztosítására, elmondható, hogy a közszolgáltatók teljesítették a Ptk. 4. § (1) bekezdésében foglalt elvet, mely szerint a polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni. Ez az elv érvényes a közüzemi (közszolgáltatási) szerződés megkötésének esetére is [Ptk. 1. § (1) bekezdés], ugyanis a közüzemi szerződés polgári jogi szerződés, a felek között polgári jogi jogviszony jön létre, annak ellenére, hogy az ismertetettek szerint számos szerződéses kikötést jogszabályok szabnak meg, illetve általános szerződési feltételek alkalmazására is sor kerül.

6. Általános megállapítások az üggyel összefüggésben
Az országgyűlési biztos már több esetben foglalkozott a dégi „pihenőpark”, idősek otthona ügyével (OBH 6454/2004., OBH 2222/2007.). Az országgyűlési biztos javasolta korábban, hogy a lakók az ingatlan tulajdonosával, illetve az „intézmény” üzemeltetőjével közösen próbáljanak meg létrehozni egy mindegyik fél számára elfogadható megállapodást.
Az ügyben lefolytatott vizsgálat alapján megállapította a biztos, hogy az ügyben szereplő intézmény nem tartozik a Szoctv. hatálya alá, mivel működési engedélyét a megyei közigazgatási hivatal vezetője megvonta, mert a törvény alapján előírt működési feltételek nem voltak biztosítottak. Megállapította továbbá, hogy a Szoctv. 2006. január 1-jén hatályba lépett módosításával beiktatott 3. § (8) bekezdése alapján a törvény hatálya nem terjed ki azokra a lakhatást biztosító szolgáltatásokra, amelyek esetében a szolgáltatást igénybe vevőnek a szolgáltatás nyújtására szolgáló ingatlanon tulajdonjoga, haszonélvezeti joga, lakáshasználati joga vagy bérleti joga áll fenn, így amíg a lakók ragaszkodnak a korábbi tulajdonossal kötött szerződés alapján létrejött az ingatlanra vonatkozó használati jogukhoz, az intézmény szociális intézménnyé nem alakítható vissza.
A panaszosokat erről tájékoztatta a biztos 2006. szeptember 29-én kelt levelében, illetve felhívta a figyelmüket arra, hogy amíg az intézmény nem szociális intézményként üzemel, nem vonatkoznak rá a szociális jogszabályokban előírt garanciális szabályok sem, pl. a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendeletben foglaltak. Az intézmény által nyújtott gondozást, ellátást a lakók tehát polgári jogi szerződés alapján tudják igénybe venni. E szerződés megkötése, módosítása a felek egyező akarata alapján történik. Az országgyűlési biztosnak nincsenek eszközei arra, hogy a polgári jogi szerződések tartalmát befolyásolja, a felek szerződéskötésre irányuló akaratát kikényszerítse vagy pótolja.
Az intézmény területén lakó idős emberek ellátásának, gondozásának megfelelő biztosítása érdekében azonban kérte a biztos a korábban említett, 2006. szeptember 29-én kelt levelében, hogy törekedjenek egy olyan megoldás kialakítására, mely valamennyi fél számára elfogadható, ésszerű térítési díjakat és a díjaknak megfelelő szolgáltatásokat tartalmaz. A biztos ebben a levelében felhívta a fenntartó, illetve a tulajdonos figyelmét is minderre, és szorgalmazta az ésszerű és mindegyik fél számára elfogadható megállapodás megkötését.

Összegzés és figyelemfelhívás
A vizsgálat során nem merült fel olyan adat, ami arra utalna, hogy az érintett közszolgáltatók jogszerűtlenül jártak volna el, illetve, hogy eljárásukkal (intézkedésükkel) összefüggésben alkotmányos jog sérelmét vagy a sérelem veszélyét okozták volna. Ezért az eljárást lezárom, ajánlást vagy kezdeményezést nem teszek.
Figyelemmel azonban arra, hogy az intézmény területén lakó idős emberek ellátásának, gondozásának megfelelő szintje veszélybe került, az érintett fenntartónak, valamint az ingatlan tulajdonosának felhívom a figyelmét, hogy törekedjenek a helyzet rendezésére, arra, hogy ne fordulhasson elő újra olyan eset, amikor a közszolgáltatások kikapcsolására kerül sor. Ennek érdekében támogassák akár az egyéni mérés lehetőségének kialakítását is, ha ez a közszolgáltatások zavartalan biztosítását elősegíti. Jelentésemet tájékoztatás céljából megküldöm Fejér Megye Főjegyzőjének, a Közép-dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal Vezetőjének, valamint Dég Község Polgármesterének is.
Az érintetteket tájékoztatom arról, hogy – szükség esetén – utóvizsgálatot végzek az ügyben.

Budapest, 2007. november 15.

Dr. Szabó Máté sk.