Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3706/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat négy hónapig nem intézkedett a közérdekű bejelentésére, illetve nem tett intézkedést a sérelmezett állapot megszüntetésére.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) és 17.§ (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz és a panaszhoz való joggal kapcsolatos visszásság gyanúja.
A tényállás pontos megismerése érdekében megkerestem Szeghalom Város Önkormányzatának jegyzőjét és a Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalt az üggyel kapcsolatos álláspontjukról, a tett vagy tenni kívánt intézkedésekről.

A megállapított tényállás
A panaszos által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok, valamint a megkeresésekre kapott tájékoztatás alapján a következő tényállás rögzíthető:
A budapesti panaszos – többek között – a tulajdonában lévő, Szeghalom Városban található ingatlan melléképületében, mások által elhelyezett terménydaráló működtetését sérelmezte. Az alapkérelmét 2006 decemberében juttatta el a jegyzőhöz. A kérelemre választ nem kapott, egyéb intézkedés nem történt, ezért a panaszos a közigazgatási hivatalhoz fordult. A hivatal ezt követően 2007. április 4-én 3 napos határidővel felszólította Szeghalom Város jegyzőjét, hogy a mulasztás okáról nyújtson tájékoztatást.
A jegyző tájékoztatása, valamint a közigazgatási hivatal által meghatározott újabb határidő kitűzését követően 2007. április 17-én – a kifogásolt tevékenység megtiltása érdekében – a birtokvédelmi eljárást a jegyző lefolytatta, és az ügyben határozatot hozott.
A Dél-alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal álláspontja szerint a terménydaráló működtetése nem tartozik a telepengedély alapján gyakorolható körbe, és arra nem vonatkozik az üzletek működtetéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló kormányrendelet sem, ezért felmerült a kérdés, hogy az állategészségügy vagy más érintettség kapcsán a mezőgazdasági szakigazgatási hivatal folytatott-e hatósági, engedélyezési eljárást, illetve a korábbi működésre tekintettel milyen eljárás lefolytatására lett volna szükség.
A Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal megkeresésemre adott válaszában közölte, hogy a hivatal és jogelődje, a Békés Megyei Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Állomás előtt a panaszos ügye nem volt ismert. A hivatalvezető megjegyezte: a saját állatállomány ellátására a terménydaráláshoz (aprítás) semminemű engedélyre nincs szükség. Amennyiben saját, vagy forgalmazott termény bérdarálását, aprítását végzi valamely takarmányipari vállalkozó, akkor a 183/2005 EK rendelet (2005. január 12.) értelmében nyilvántartásra kötelezett. A tevékenységet be kell jelenteni, és a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal nyilvántartásba veszi. A rendeletben lefektetett feltételeket a takarmányipari vállalkozónak biztosítania kell. Nyilvántartásba csak az a takarmányipari vállalkozó kerülhet, aki a tevékenység megkezdésére a létesítési engedélyt megszerezte, és a tevékenység folytatásához a személyi, tárgyi, illetve egyéb feltételeket biztosítja, betartja.

Az ügy jogszabályi háttere
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
A panaszos birtokvédelemre vonatkozó kérelme ügyében a jegyzőnek az eljárási törvény értelmében 30 napon belül döntést kell hozni függetlenül attól, hogy megállapítható-e a jogsértés, avagy sem. Amennyiben a takarmányipari vállalkozásra tekintettel a jegyző arra az álláspontra helyezkedik, hogy az ügyben nincs birtoksértő állapot, zavaró körülmény, vagy az már a benyújtáskor is több mint egy éve fennálló állapotot sérelmez, ebben az esetben is határozatot kell hoznia, a törvény rendelkezése alapján, figyelemmel a panaszos – vagy más érintett – esetleges további jogérvényesítő lehetőségére. Ezt támasztja alá a Legfelsőbb Bíróság 3/1998. Közigazgatási jogegységi határozata is, mely szerint, ha a közigazgatási szerv úgy dönt, hogy az adott kérdésben nincs közigazgatási jogviszony, és emiatt nem tartozik egyetlen közigazgatási szerv hatáskörébe sem, a kérelem elbírálása ebben az esetben – bár hatáskörének hiányát megállapító döntést hoz – is elengedhetetlen, a határozat érdemi. A közigazgatási jogviszony ugyanis olyan kapcsolatot jelent a jogalanyok (így a közigazgatási szerv és az ügyfél között), amelyre a hatályos jog alapján jogosultságok és kötelezettségek épülnek. A határozathozatali kötelezettség tehát garanciális jelentőségű, amit az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában akként rögzített, hogy akár kérelemre, akár hivatalból indul az eljárás, a közigazgatási határozat előírt időben történő kiadása jogos magán- és közérdeket szolgál.
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok ugyancsak alátámasztották, hogy panaszos birtokvédelmi ügyében a hatóság több hónapos késedelemmel, a közigazgatási hivatal közbenjárását követően hozott határozatot. A négy hónapos késedelem, a közigazgatás rossz működésén túl súlyosan érintette a panaszos jogorvoslathoz való jogát, egyúttal bizonytalanságot okozott a további lépések megválasztásában.
A panaszos birtokvédelmi kérelmén túl felvetette az ott folytatott tevékenység esetleges engedélykötelezettségét is, melyre vonatkozóan a mezőgazdasági szakigazgatási hivatal – a mások részére végzett tevékenységgel kapcsolatban – kifejtette szakmai álláspontját, ebben a követendő EK rendelet betartását. Ennél fogva célszerű lett volna, ha a panaszos 2006. decemberi kérelmét követően az önkormányzat az ügy ismeretében, illetve a helyszínen szerzett tapasztalatokkal kiegészítve a mezőgazdasági hivatal részére a jelzést megteszi.
A vizsgált ügy elbírálása a jegyző hatáskörébe tartozott, azonban a panaszos kérelmének helyt adó döntés csak jelentős késedelemmel született meg. A jegyző a későbbiekben, a végrehajtásra vonatkozó kérelem tárgyában is csak a közigazgatási hivatal külön utasítására végzett helyszíni ellenőrzést, majd az ott szerzett tapasztalatok alapján utasította el a végrehajtási kérelmet.
Mindebből következően a vizsgálat során megállapítottam, hogy Szeghalom Város Önkormányzatának jegyzőjének – a panaszos ingatlanának használatát zavaró körülmény megszüntetésére vonatkozó birtokvédelmi ügyében – jelentős késedelemmel való eljárása a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Intézkedések
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Szeghalom Város Önkormányzatának Jegyzőjét a feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásság jövőbeni elkerülése érdekében a törvényi határidők pontos betartására és felhívom a figyelmét annak kiemelkedő – garanciális – jelentőségére.

Budapest, 2008. április 1.

Dr. Szabó Máté sk.