Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3691/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Juhász Zoltán
Az eljárás megindulása
Egy mezőkövesden élő állampolgár fordult 2007. júliusban hozzám panasszal, melyben – mint jogosult (végrehajtást kérő) – az önálló bírósági végrehajtó eljárását, a végrehajtási eljárás elhúzódását és eredménytelenségét sérelmezte. Vizsgálatom az Alkotmányban deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság elve sérelmének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
Eljárásom során 2007. november 12-én megkereső levéllel fordultam a végrehajtóhoz, illetve 2007. november 9-én a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarához. A Kamara határidőben válaszolt, ám 2008. február 15-én kelt levelemben kérnem kellett, hogy a válaszukban említett iratok másolatait küldjék meg a számomra, tekintettel azonban arra, hogy a végrehajtó határidőben nem válaszolt, ugyanebben a levélben kértem a Kamarát, hogy szólítsa fel őt a megkeresésemben foglalt kérdések megválaszolására, az üggyel összefüggésben részletes tájékoztatásra, valamint a kért iratmásolatok megküldésére. Ezzel a levéllel egyidőben ismét megkerestem a végrehajtót, kérve őt a válaszadásra, és az iratmásolatok megküldésére.
A Kamara ismét határidőben válaszolt, megküldte a kért iratmásolatokat, továbbá tájékoztatott arról, hogy felszólította a végrehajtót a válaszadásra. Ezt követően a végrehajtó válaszlevele is megérkezett, levelében, miután megjelölte a végrehajtási eljárásban résztvevő feleket, a következőket írta: „végrehajtási ügyben az alábbi tájékoztatást adom. A ... munkáltató 2006. 07. 11-i keltezéssel közölte, hogy a kötelezett munkaviszonya 2006. 03. 05-én megszűnt. Tekintettel arra, hogy korábban több esetben megkíséreltem az adóstól a tartozás behajtását, mivel viszont anyagi helyzete nem változott, így a jogosult bejelentéséig: úgymint munkahely, ingóság és ingatlant nem közli, hogy adósa mindezekkel rendelkezik, különös tekintettel az ingóság és ingatlan pontos helyének közlésére. Fentiekre való tekintettel a közlésig az eljárás szünetel.” Leveléhez két térti-vevény fénymásolatát csatolta.

Az érintett alkotmányos jog
– A demokratikus jogállam fogalmából levezetett jogbiztonság követelménye
Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. (Obtv.)
18. § (1) Az országgyűlési biztos a jogerősen befejezett ügyekre vonatkozóan jogosult bármely hatóság ellenőrzésére, ennek során - külön törvény eltérő rendelkezése hiányában - a hatóság helyiségeibe beléphet. Az országgyűlési biztos jogainak gyakorlása érdekében a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek működésére szolgáló területekre a hatáskörrel rendelkező miniszter által szabályozott módon léphet be. Ez a szabályozás az ellenőrzést érdemben nem akadályozhatja.
(2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.
(3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.
(4) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtől - ideértve az e törvény szerint hatóságnak nem minősülő szerveket is - vagy annak munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot, felvilágosítást vagy véleményt kérhet.
(4) Az államtitok és a szolgálati titok az országgyűlési biztost az e §-ban szabályozott jogainak gyakorlásában nem akadályozhatja, de a titok megtartására vonatkozó rendelkezések rá nézve is kötelezőek. Az országgyűlési biztost a titoktartási kötelezettség tisztsége megszűnése után is terheli.
(5) Az országgyűlési biztos az e §-ban szabályozott jogainak gyakorlása során kezelheti mindazon személyes adatokat, amelyek a vizsgálattal összefüggnek, illetve amelyek felhasználása a vizsgálat eredményes lefolytatása érdekében szükséges. Az országgyűlési biztos személyes adatokat csak a vizsgálata lefolytatásához szükséges mértékben és ideig kezelhet. Az országgyűlési biztos a vizsgálatának megállapításait jogosult nyilvánosságra hozni.
(6) Az országgyűlési biztos az iratbetekintési jogát a Magyar Honvédségnél, a rendvédelmi szerveknél, valamint az ügyészség nyomozást végző szervénél az e törvényben foglalt korlátozások szerint gyakorolhatja.
(7) A titkosszolgálati eszközök és módszerek alkalmazására jogosult szervek e tevékenységével is kapcsolatos kérdésre vagy bejelentésre az országgyűlési biztos a válaszát úgy fogalmazza meg, hogy abból a felsorolt szervek egyes esetekhez kapcsolódó titkos információgyűjtő tevékenységére ne lehessen következtetéseket levonni.
(8) Azokat az iratokat, amelyekbe az országgyűlési biztos a Magyar Honvédségnél, a rendvédelmi szerveknél és az ügyészség nyomozást végző szervénél nem tekinthet be, a törvény melléklete tartalmazza. Ha azonban az országgyűlési biztos az ügy teljes körű feltárása érdekében a mellékletben felsorolt iratok megvizsgálását is szükségesnek látja, a hatáskörrel rendelkező minisztertől, a nemzetbiztonsági szolgálatok esetében a szolgálatot vezető főigazgatótól, az ügyészség nyomozást végző szerve esetében pedig a legfőbb ügyésztől kérheti azok megvizsgálását. A felkért személyek kötelesek az országgyűlési biztos által megkívánt vizsgálatot elvégezni (elvégeztetni) és azok eredményéről az országgyűlési biztost tizenöt napon belül tájékoztatni.
(9) A (3) bekezdés szerinti meghallgatás során a válaszadást, illetőleg a (4) bekezdés szerinti nyilatkozattételt az arra felhívott személy megtagadhatja, ha a) az a személy, akit az országgyűlési biztos eljárásának alapját képező beadvány érint, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti hozzátartozója vagy élettársa; b) a válaszadás vagy nyilatkozattétel során magát, vagy a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti hozzátartozóját, illetve élettársát bűncselekmény elkövetésével vádolná, az azzal kapcsolatos kérdésben.
(10) Ha az országgyűlési biztos a (2)-(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek – ha e törvény másként nem rendelkezik – a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
29. § (1) E törvény alkalmazásában – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – hatóság:
a) a közigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) a közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében;
c) a Magyar Honvédség;
d) a rendvédelmi szerv;
e)
f) a nyomozó hatóság, ideértve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet is;
g) a helyi önkormányzat és a kisebbségi önkormányzat;
h) a köztestület;
i) a közjegyző;
j) a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó.

A vizsgálat megállapításai
Az eljárásom során az Obtv. 18. §-a alapján a megállapított és ismertetett tényállás szerint tájékoztatást, valamint iratmásolatok megküldését kértem a végrehajtási üggyel kapcsolatban a végrehajtótól.
Első megkereső levelemre nem érkezett válasz. Második levelemre, valamint a Kamara felszólítására érkezett a tényállás megállapításáról szóló részben idézett tartalmú válasz a végrehajtótól két térti-vevény másolatával. Megállapítható, hogy a megkereső leveleimben azt kértem a végrehajtótól, hogy tizenöt napon belül részletesen tájékoztasson az ügy körülményeiről a releváns iratok másolatainak megküldésével. Ezen kívül utaltam levelemben arra, hogy a Kisvárdai Városi Bíróság 1603-11.Vh.828/2006./4. számú végzésében felszólította a végrehajtót a panaszos (végrehajtást kérő) tájékoztatására, illetve arra, hogy a panaszos is sérelmezi a megfelelő tájékoztatás elmaradását.
Az országgyűlési biztos alkotmányos feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja, vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen [Alkotmány 32/B § (1) bekezdés]. E feladat teljesítése érdekében biztosítja az Obtv. az információk beszerzésének széleskörű jogosítványait (Obtv. 18. §). Az Obtv. 18. § (10) bekezdése szerint: ha az országgyűlési biztos az Obtv. 18. § (2)-(4) bekezdéseiben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.), iratmásolatot kér, a megkeresésnek – ha az Obtv. másként nem rendelkezik – a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
Ezeknek a törvényi felhatalmazásoknak az alapján kerestem meg az eljárt végrehajtót, aki azonban először nem teljesítette válaszadási kötelezettségét, majd olyan választ adott, amely nem tekinthető érdeminek, továbbá nem küldte meg az üggyel összefüggő iratok másolatait. Mindezek miatt érdemben nem vizsgálhattam a végrehajtó eljárását.
Fentiek alapján megállapítom, hogy a megkereséseim teljesítésének elmaradása, illetve késedelme, majd a részletes válasz és az iratmásolatok megküldése helyett adott és érdeminek nem tekinthető válasz sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában biztosított vizsgálati jogosultságát, továbbá korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában (Alkotmány 32/B §), ezáltal az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvével összefüggő alkotmányos sérelmet okoz.

Intézkedések
Az Obtv. 21. §-a alapján felkérem a végrehajtót, hogy részletesen tájékoztasson az üggyel összefüggésben és küldje meg a szükséges iratmásolatokat.
Az Obtv. 20. §-a alapján felkérem a Kamara Elnökét, hogy a feltárt visszásság jövőbeni előfordulásának megakadályozása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, szólítsa fel az érintett végrehajtót válaszadási kötelezettségének érdemi teljesítésére, továbbá arra, hogy küldje meg az üggyel összefüggő iratmásolatokat.
A jelentésemet tájékoztatásul az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumnak is megküldöm. 

Budapest, 2008. május 7.
Dr. Szabó Máté sk.