Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3550/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Kovács Orsolya
Az eljárás megindítása
A Fóti Ökumenikus Általános Iskola és Gimnázium egyik tanulójának édesanyja beadványában az iskola működését, a pedagógusok gyermekével szemben tanúsított bánásmódját kifogásolta.
A panasszal kapcsolatosan az országgyűlési biztos a gyermekek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez való alkotmányos jogának, valamint a művelődéshez való jog sérelmének gyanúja miatt indított vizsgálatot, amely során felvilágosítást kért az érintett iskola igazgatójától.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. 
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Kt.)

Megállapított tényállás
A szülő beadványában sérelmezte, hogy gyermeke rendzavarásai miatt túl súlyos büntetésben részesült. A gyermeket többször megintették, mert tegező formában szólt az egyik tanárához, tanítási óra közben a mosdóba kéredzkedett, az utána menő tanár azonban látta, hogy a mobiltelefonján telefonál. Egy másik alkalommal a gyermek azért kapott megrovást, mert egy iskolán kívüli programon a „lófa” kifejezést használta, amelyet az azt halló tanár félreértelmezve trágár kijelentésként értékelt, holott a szülő szerint az említett kifejezés a gyermekek között gyakran használt és külön jelentéssel bír. A szülő sérelmezte azt is, hogy az iskola kötelezte őt a gyermek által véletlenül összetört virágcserép árának megtérítésére is. A szülő az említett incidensekből arra a következtetésre jutott, hogy gyermekét az iskolában indokolatlanul szigorúan fegyelmezik, tanárai a gyermekkel szemben személyiségi jogait sértő módon viselkednek. Ez a szülő és gyermek pedagógusai között konfliktushelyzetek sorát idézte elő.
A szülő sérelmezte azt is, hogy amikor gyermeke orvosi vizsgálat miatt nem ment iskolába, osztályfőnöke közölte az osztálytársakkal, hogy társuk már többet nem járhat ebbe az iskolába. Továbbá egy alkalommal az elmaradt nyelvóra miatt a gyerekeket az iskolából hazaküldték, a panaszos gyermeke azonban nem távozott, hanem beült egy másik órára, ahonnan az óraadó tanár tettlegességet alkalmazva kivezette. A szülő állítása szerint panaszait jelezte az iskola igazgatójának is, aki azonban az említett ügyeket a panaszos számára nem elfogadható módon kezelte.
Az iskolaigazgató válaszában kifejtette, a gyermek osztályfőnöke egy félreértés miatt közölte az osztálytársakkal, hogy a panaszos gyermeke már nem az iskola tanulója. Amikor azonban a tanár a tévedését felismerte, a kijelentést azonnal helyesbítette. Mivel az igazgató álláspontja szerint a tanár nem a tőle általában elvárható körültekintéssel járt el, őt emiatt szóbeli figyelmeztetésben részesítette, amiről a panaszost is tájékoztatta.
Az elmaradt nyelvóra miatt kialakult konfliktussal kapcsolatosan az igazgató arról tájékoztatott, hogy az ügyet kivizsgálva nem nyert bizonyítást, hogy a tanár a panaszos gyermekével szemben testi erőszakot alkalmazott volna, a gyermek kiutasítására azért került sor, mert az órán jogosulatlanul vett részt, és magatartásával zavarta a társait. A gyermek utolsó tanítási órája ugyanis elmaradt, a gyerekeket haza küldték, a panaszos gyermeke azonban ahelyett, hogy az iskolából távozott volna, egy másik tanítási óra ült be. Az igazgató álláspontja szerint olyan diákoknál, akik önállóan járnak haza, nem jelent problémát, hogy az elmaradt tanóra esetén a tanítási idő vége előtt elhagyják az iskolát, a panaszos gyermeke ennek ellenére olyan órára ült be, amelynek látogatására nem volt jogosult, és mivel azt megzavarta, az órát tartó tanár – megfelelő módon – a tanterem elhagyására szólította fel.

A vizsgálat megállapításai
A tanulók és szüleik jogait és kötelességeit a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (Kt.) 10-14. §-ai, a pedagógusok jogait és kötelességeit pedig a 19. § szabályozza. A rendelkezések a jogok és kötelességek olyan egymással összefüggő rendszerét szabályozzák, amely a kölcsönös együttműködésre, a jogviszonyban szereplő többi személy személyiségi jogainak, méltóságának tiszteletben tartására épül, és amelynek középpontjában a gyermekek jogainak tiszteletben tartása, egészséges testi, lelki, szellemi, erkölcsi fejlődésének elősegítése áll.
A Kt. indoklása szerint a gyermek, tanuló fejlődéséhez, neveléséhez, illetve oktatásához megfelelő környezetet kell kialakítani. Ez a kötelezettség elsősorban, de nem kizárólagosan a fenntartókat és az intézmények alkalmazottait, a pedagógusokat terheli. A Kt. 14. § (2) bekezdésének e) pontja szerint ugyanakkor a szülő kötelessége is, hogy elősegítse gyermekének a közösségbe történő beilleszkedését, az óvoda, az iskola, a kollégium rendjének, a közösségi élet magatartási szabályainak elsajátítását. 
Előbbiek alapján abban az esetben, ha a gyermek magatartásával kapcsolatosan problémák merülnek fel, a szülőnek joga és kötelessége is egyben, hogy konstruktívan közreműködjön a problémák megoldásában. Nem tartozik az országgyűlési biztos hatáskörébe a pedagógusok és a szülők között – a gyermek nevelésével kapcsolatos kérdésekkel összefüggésben – felmerült vita eldöntése, vagy a kialakult konfliktus-helyzetben történő közvetítés. Nyomatékosan szeretném azonban felhívni a figyelmet arra, hogy az együttműködés mindkét fél kötelezettsége, annak elmaradása a konfliktus-helyzet olyan mértékű elmélyüléséhez vezethet, amely már a gyermek egészséges testi, lelki fejlődését veszélyeztetheti.
Ami az osztályfőnöknek a panaszos gyermekének személyét érintő, az osztályközösség előtt tett kijelentését illeti, az igazgató tájékoztatása szerint a pedagógust figyelmeztette a gyermekekkel szemben tanúsítandó megfelelő bánásmódra, ezért ezt a kérdést a továbbiakban nem vizsgálom.
A Kt. 10. § (1) bekezdése szerint a gyermeknek, a tanulónak joga, hogy nevelési, illetőleg nevelési-oktatási intézményben biztonságban és egészséges környezetben neveljék és oktassák, a 41. § (5) bekezdése szerint pedig a nevelési-oktatási intézménynek gondoskodnia kell a rábízott gyermekek, tanulók felügyeletéről, a nevelés és oktatás egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtéséről. A Kt. indoklása szerint a nevelési-oktatási intézmény feladatai közé nemcsak a gyermek, tanuló nevelése és oktatása tartozik. Gondoskodnia kell a rábízott gyermekek, tanulók felügyeletéről is.
Az oktatási intézmény ezen kötelezettsége magában foglalja, hogy abban az esetben, ha valamelyik tanítási óra elmarad, ha a szakmai helyettesítésről nem is, de a tanulók megfelelő felügyeletéről gondoskodni köteles. E kötelezettség megszegését okozza, amikor az elmaradt tanítási óra esetén a tanulókat haza küldik. A igazgató azon álláspontja pedig, amely szerint az önállóan hazajáró gyerekek esetén nem jelent gondot, ha a tanítási idő vége előtt az iskolából távozniuk kell, súlyosan felelőtlen hozzáállásnak vall, a tanulók testi épségéért ugyanis az órarendben meghatározott tanítási idő alatt az oktatási intézmény a felelős. 
Mindezek alapján, megállapítom, hogy a Fóti Ökumenikus Általános Iskola és Gimnázium igazgatója, azzal, hogy az elmaradt tanítási óra alkalmával nem gondoskodott a tanulók megfelelő felügyeletéről, nem tett eleget a Kt. 41. § (5) bekezdésében írt kötelezettségének és ezzel visszásságot okozott a gyermekek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez való alkotmányos jogával összefüggésben.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Fóti Ökumenikus Általános Iskola és Gimnázium igazgatójánál, hogy a jövőben az elmaradt tanítási órák esetén – eleget téve a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 41. § (5) bekezdésében írt kötelezettségnek – gondoskodjon a tanulók megfelelő felügyeletéről.

Budapest, 2007. október 19.

Dr. Szabó Máté sk.