Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3117/2007. számú ügyben

Előadó: Tomolák Katalin
Az eljárás megindítása
A panaszos, 2006 októberében a Váci Városi Bíróságon végrehajtási eljárást kezdeményezett volt férje ellen, aki hosszú ideje nem tett eleget tartási kötelezettségének. A bíróság a végrehajtási lapot 2006. október 12-én küldte meg az illetékes végrehajtónak, aki –állítása szerint – elmulasztotta beszerezni az adós lakóhelyére, munkahelyére, jövedelmére, végrehajtás alá vonható vagyontárgyaira vonatkozó adatokat, a foglalási jegyzőkönyvet pedig a bírósági áttételtől számított fél év elteltével vette fel. A panaszos levelében sérelmezte azt is, hogy Szob Város Gyámhivatala (a továbbiakban: gyámhivatal) arra hivatkozva nem előlegezte meg a gyermektartásdíjat, mert a fizetésre kötelezett apa ismeretlen helyen tartózkodik.
A panasz alapján felmerült a gyermekeknek az állam és társadalom részéről nyújtott gondoskodáshoz és támogatáshoz fűződő alkotmányos joga sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró adatvédelmi biztos vizsgálatot indított. Az adatvédelmi biztos tájékoztatást és a vonatkozó dokumentumok másolatának rendelkezésére bocsátását kérte végrehajtási ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtótól, valamint a gyámhivatal vezetőjétől.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

Az ügy jogszabályi háttere
1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról (Vht.)
52. § A végrehajtás szünetel, ha a) az adós személyazonossága a szükséges adatok hiányában nem állapítható meg, b) az adós meghalt, vagy a nem természetes személy adós megszűnt, és a végrehajtást kérő nem kérte a jogutódlás megállapítását, c) a végrehajtást kérő az eljárásban való közreműködését megtagadta, d) az adósnak nincs lefoglalható vagyontárgya, illetőleg a lefoglalt vagyontárgy értékesítése sikertelen volt, e) a végrehajtást kérő a végrehajtási költséget – bár köteles rá – nem előlegezte, f) az adós a teljesítésre halasztást kapott, vagy a részletekben való teljesítést engedélyezték, illetve állapította meg számára a végrehajtó, g) külön törvény így rendelkezik.
53. § (1) A végrehajtó a végrehajtás szüneteléséről – az okát is feltüntető – jegyzőkönyvet készít, és a jegyzőkönyv másolatát megküldi a feleknek. (2) Ha a halasztást vagy a részletekben való teljesítést a bíróság engedélyezte, ezt – az (1) bekezdés alkalmazása helyett – fel kell jegyezni a végrehajtási ügyiraton.

1/2002. (I. 17.) IM rendelet a bírósági végrehajtási ügyvitelről és pénzkezelésről
23. § (1) A végrehajtó az egyes végrehajtási cselekményeket az ügyek érkezésének sorrendjében köteles teljesíteni. (2) Soron kívül kell teljesíteni minden végrehajtási cselekményt, ha a) tartásdíjat vagy munkabért kell behajtani, b) biztosítási intézkedést kell végrehajtani, c) a felügyelő szerv az ügy soron kívüli elintézését rendelte el.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
69. § (1) A gyermektartásdíj megelőlegezése iránti eljárás a gyermektartásdíjra jogosult gyermek szülőjének vagy más törvényes képviselőjének kérelmére indul.
70. § (1) A gyámhivatalnak meg kell győződnie a gyermektartásdíj átmeneti – a kérelem benyújtását közvetlenül megelőző legalább 6 havi – behajthatatlanságáról.
(2) A gyermektartásdíj megelőlegezésére – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – akkor kerülhet sor, ha a jogosult kérte a bírósági határozatban megállapított gyermektartásdíj bírósági végrehajtását, és a) a kötelezett munkabérére, más rendszeres jövedelmére, illetve egyéb vagyonára vezetett végrehajtás eredménytelen volt, vagy a végrehajtás szünetel,
71. § (1) A gyámhivatal szükség esetén megkeresi a bíróságot, illetve az önálló bírósági végrehajtót a kérelmező által megindított végrehajtási eljárás eredményének közlése végett. (2) Amennyiben a tényállás tisztázása indokolja, a gyámhivatal megkeresi a munkáltatót a letiltással kapcsolatos adatok közlésére.
72. § A gyámhivatal az eljárás megindításáról szóló értesítésében [8. § (5) bek.] felhívja a gyermektartásdíj fizetésére kötelezett személyt a tartásdíj haladéktalan megfizetésére, valamint az erre vonatkozó nyilatkozattételre. A kötelezettet figyelmeztetni kell a Gyvt. 24. §-ának (8) bekezdésében foglalt következményekre.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
Az önálló bírósági végrehajtó tájékoztatása, valamint a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottam, hogy a váci Városi Bíróság által kiállított végrehajtási lap 2006. október 12-én érkezett a végrehajtói irodába. A végrehajtó 2006. október 24-i dátummal megkereste az illetékes Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt, a Munkaügyi Nyilvántartó Központot, Gödöllő Város Polgármesteri Hivatalának okmányirodáját, hét pénzintézetet, továbbá ugyanazon a napon kiment a bíróság által megadott lakcímre a végrehajtási lap átadása, valamint a foglalási jegyzőkönyv felvétele céljából. A végrehajtási lapon megadott lakcímen senki sem tartózkodott, ezért a jegyzőkönyvet – az azt aláíró személy hiányában – nem tudta felvenni. A későbbiekben is sikertelenül kísérelte meg a helyszíni eljárást, de az egyes alkalmakról feljegyzést nem készített. A panaszos többször érdeklődött telefonon ügye állásáról, és ez alkalmakkor a végrehajtó tájékoztatta is őt a sikertelen eljárási cselekményekről. 
A panaszos 2007. január 17-én kelt levelében arra kérte a végrehajtót, hogy a foglalási jegyzőkönyvet minél előbb küldje meg részére, mert hatósági eljárást kíván indítani a tartásdíj megelőlegezése iránt. 2007. március 8-án pedig a gyámhivatal kereste meg őt írásban, mert a jegyzőkönyv hiányában a tartásdíj megelőlegezése tárgyában érdemi döntés nem hozható.
A végrehajtó végül 2007. április 27-én tudta felvenni a foglalási jegyzőkönyvet. A helyszínen csak az adós testvére tartózkodott, akinek az adós hollétéről nem volt tudomása. A foglalási jegyzőkönyv 2007. május 23-án érkezett a gyámhivatalba.
2007. május 8-án a végrehajtó felkérte Gödöllő Város Polgármesteri Hivatalának Lakcímnyilvántartó Irodáját, hogy az adósra vonatkozó lakcímadatokat közölje. A lakcímnyilvántartó által 2007. július 10-én megadott címen a végrehajtó 2007. augusztus 11-én vette fel a foglalási jegyzőkönyvet, az ott-tartózkodó személy jelenlétében, míg a végrehajtást kérő által 2007. június 4-én megadott címen – ahol az adós élettársa tartózkodott – 2007. szeptember 6-án készült újabb jegyzőkönyv. A helyszíni eljárások során a végrehajtó megállapította, hogy az adósnak lefoglalható, értékesítésre alkalmas ingósága nincs, ingatlan tulajdonnal, bankszámlával, letiltható jövedelemmel nem rendelkezik. A végrehajtó által 2007. szeptember 17-én felvett jegyzőkönyv értelmében a végrehatási eljárás szünetel.
A bírósági végrehajtási ügyvitelről és pénzbehajtásról szóló IM rendelet értelmében gyermektartásdíj behajtása ügyében soron kívül kell a végrehajtási cselekményeket elvégezni.
A Vht. értelmében, ha az adósnak nincs lefoglalható vagyontárgya, a végrehajtás szünetel. A végrehajtó a végrehajtás szüneteléséről jegyzőkönyvet készít, és azt megküldi a feleknek.
A Gyer. szerint a megelőlegezésre akkor kerül sor, ha a jogosult kérte a bírósági határozatban foglalt gyermektartásdíj végrehajtását, és a kötelezett munkabérére, jövedelmére, egyéb vagyonára a végrehajtás eredménytelen volt, vagy a végrehajtás szünetel.
Megállapítottam, hogy a végrehajtó eljárása során sérült a gyermeket az állam és társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz való joga. Ugyanis, ha a végrehajtó a többszöri eredménytelen helyszíni eljárást követően – különös figyelemmel a végrehajtást kérő 2007 januárjában benyújtott kérelmére – még akkor megállapítja a végrehajtás szünetelését, a panaszos a tartásdíj megelőlegezése iránt 2007 februárjában előterjesztett kérelméhez már csatolni tudta volna a végrehajtás szüneteléséről szóló jegyzőkönyvet, így előbb fejeződött volna be a gyámhivatali eljárás, és ezáltal a megelőlegezett tartásdíj folyósítására is előbb (időben!) került volna sor.
Megállapítottam azt is, hogy a hatóság a panaszos kérelmére, 2007 februárjában indult eljárást, 57-4/2007. számú határozatával a bírósági végrehajtó által felvett foglalási jegyzőkönyv, illetve a végrehajtás szüneteléséről szóló jegyzőkönyv hiányában felfüggesztette. A Gyer. vonatkozó rendelkezése szerint a gyermektartásdíj megelőlegezésére akkor kerülhet sor, ha a jogosult kérte a bírósági határozatban megállapított gyermektartásdíj bírósági végrehajtását, és a kötelezett munkabérére, más rendszeres jövedelmére, illetve egyéb vagyonára vezetett végrehajtás eredménytelen volt, vagy a végrehajtás szünetel. (Gyer. 70. § (2) bek. a) pontja)
A gyámhivatal ezt követően a végrehajtót írásban – és több alkalommal telefonon is – kérte a jegyzőkönyv elkészítésére, az apát az eljárásról valamennyi tudomására jutott lakcímen értesítette. Miután az apa az eljárás megindítását és annak következményeit tudomásul vette, valamint a végrehajtó a foglalási jegyzőkönyveket elkészítette, a gyámhivatal a 224-3/2007. számú, 2007. október 16-án kelt határozatával a kérelem benyújtásától (2007. február 5.) visszamenőleg a panaszos részére a gyermektartásdíjat megelőlegezte.
A gyámhivatal a jogszabályi előírásoknak megfelelően a szükséges eljárási cselekményeket elvégezte, a panaszos kérelmét érdemben elbírálta. Eljárásának, döntésének vizsgálata során alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel.
Tekintettel arra, hogy feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásság az időmúlás következtében már nem orvosolható, kezdeményezéssel nem élek, de az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felhívom az ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtót, hogy a jövőben, a gyermektartásdíj végrehajtása során, a vonatkozó jogszabálynak megfelelően – annak érdekében, hogy a gyermek az őt megillető tartáshoz minél előbb hozzájusson – soron kívül járjon el.

Budapest, 2007. november 5.

Dr. Szabó Máté sk.