Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2818/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása
A Hivatalomhoz forduló panaszos beadványában sérelmezte, hogy a bejelentése alapján indult közigazgatási hatósági eljárásban született határozatot nem küldték meg a részére.
Az ügyben alkotmányos jogot érintő visszásság gyanújára tekintettel az országgyűlési biztos általános helyettese vizsgálatot rendelt el, melynek keretében megkerestük a Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelőségének igazgatóját, valamint a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság főigazgatóját.

Az érintett alkotmányos jog
Jogállamiság, jogbiztonság elve, tisztességes eljáráshoz való jog [Alkotmány 2. § (1)]

Megállapított tényállás
A rendelkezésre álló dokumentumok és a kapott tájékoztatás alapján az alábbi tényállást állapítottam meg:
A panaszos 2006. november 20-án kelt elektronikus beadványában egy kft eljárása miatt Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának Fogyasztóvédelmi Felügyelőségéhez (a továbbiakban: felügyelőség) fordult. Beadványában előadta, hogy az október 10-én a kft üzletében vásárolt és meghibásodott terméket (egy routert) november 5-én visszavitte az üzletbe, de nem akarták átvenni arra hivatkozva, hogy azt a szervizben kell leadni. A panaszos jogszabály alapján kifejezetten kérte a forgalmazót a termék átvételére és kijavítására. Mivel az eladó megtagadta a termék átvételét, a panaszos a vásárlók könyvében írta le az észrevételeit, és ragaszkodott az átvételhez. Az eladó ezt követően fénymásolatot készített a garancialevélről, és ígéretet tett arra, hogy a terméket továbbítja a szervizbe. A panaszos kétszeri érdeklődését követően november 18-án közölték vele, hogy valaki eltávolított egy matricát a termékről, ezért a jótállási igényét nem tudják teljesíteni.
A panaszos arra „kérte a felügyelőséget, hogy állapítsák meg egyrészt, hogy az üzletben jogellenesen tagadták meg a hibás termék átvételét; másrészt, hogy nem tartották be a három napos válaszadási határidőt a jótállási igény érvényesítéséről; harmadrészt, hogy jogellenesen nem tettek eleget a jótállási kérelmének”. 2006. december 14-én kelt újabb beadványában a panaszos jelezte, hogy a vásárlók könyvébe tett bejegyzésére 30 nap elteltével sem kapott választ a kft-től, ezért kérte a felügyelőségtől, hogy a 2005. évi CLXIV. törvény 5. § (4) bekezdésében foglaltak megsértésére tekintettel, a 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 76. §-ában meghatározott szabálysértés miatt járjon el a kft-vel szemben.
A felügyelőség 2006. december 5-én kelt végzésében a panaszos jótállási igény érvényesítése ügyében benyújtott kérelmét érdemi vizsgálat nélkül elutasította. Ugyanakkor vizsgálatot rendelt el a minőségi kifogás intézését és az erről szóló jegyzőkönyv felvételét illetően. A végzésben a hatóság megállapította, hogy az ügyben nincs hatásköre, mert a jótállási igény érvényesítése bírói úton, polgári peres eljárás keretében történhet. A peres eljáráson kívül a lakóhely, ill. a szerződés teljesítésének helye szerint illetékes gazdasági kamarák mellett működő békéltető testületek is jogosultak döntést hozni. 
A panaszost 2006. december 8-án kelt értesítésben tájékoztatták arról, hogy – a 2004. évi XXIX. törvény 142. § (2) bek. alapján – bejelentésének elintézési idejét 40 nappal meghosszabbítják. A felügyelőség jogutódja, a Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelőség a „bejelentőt” 2007. február 2-án kelt levélben arról tájékoztatta, hogy a kft. üzletében hatósági ellenőrzést végeztek. A helyszíni vizsgálat során megállapították, hogy a minőségi kifogásáról nem vettek fel jegyzőkönyvet, továbbá a 4013428. számú vásárlók könyvi bejegyzésére nem válaszoltak, illetve egyéb szabálytalanság miatt a gazdasági társasággal szemben a szükséges intézkedést megtették. A panaszos február 12-én kérte az ügyben született határozat részére való megküldését.
A felügyelőség osztályvezetője 2007. március 21-én kelt levelében arról tájékoztatta a panaszost, hogy a helyszíni ellenőrzés megállapításai alapján a kft-vel szemben a szükséges intézkedéseket megtették, és erről korábban már tájékoztatták. Felhívták a figyelmét, hogy a 2004. évi CXL. törvény (Ket.) alapján nem minősül ügyfélnek: a panaszos, bejelentő (egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányuló „kérelmet” benyújtó személy), akinek panasza/bejelentése alapján hivatalból indul az eljárás; a közérdekű bejelentő (aki olyan körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása vagy megszüntetése közérdeket szolgál), akinek bejelentése alapján hivatalból indul az eljárás. A panaszost/bejelentőt, közérdekű bejelentőt megillető jogok: 2004. évi XXIX. törvény 141-143. §. A panaszost tájékoztatták, hogy a fentiek alapján a kért határozatból nem kaphat példányt, arról kizárólag a kereskedő értesül.
A panaszos március 23-án a közigazgatási hivatal vezetőjénél tett panaszt a tájékoztatás ellen, és – ügyféli minőségének elismerése mellett – kérte a határozat megküldését. Hivatkozott az 1997. évi CLV. törvény (Fgytv.) 46. § (1) bekezdésére, valamint a 2004. évi XXIX. törvény 141. § (2) bekezdésére, melyek szerint nem közérdekű bejelentőként, hanem ügyfélként vett részt az eljárásban. Panaszát március 27-én – hatáskör hiánya miatt – a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőséghez (a továbbiakban: főfelügyelőség) tették át. A főfelügyelőség Hatósági és Jogi Főosztályának vezetője április 18-án kelt levelében az iratok felterjesztését kérte a felügyelőségtől, amire június 4-én került sor.
A főfelügyelőség főosztályvezetője 2007. június 27-én kelt levelében felhívta a panaszos figyelmét arra, hogy a kérdéses közigazgatási határozat nem a felügyelőséghez benyújtott kérelme tárgyában született, abban ugyanis kivizsgálandó jogsértésként a jótállási igény elégtelen kielégítésének orvoslását jelölte meg. Mivel kérelmében információként szerepelt, hogy a vásárlók könyvébe is észrevételt tett, illetőleg felmerült a jótállási igény intézésének, és az erről készült jegyzőkönyv vizsgálatának a szükségessége, a felügyelőség erre vonatkozóan a társasággal szemben vizsgálatot rendelt el. „Így bár a felügyelőség a panaszos bejelentéséből értesült a szabálytalanságokról, eljárását mégis hivatalból indította meg, ugyanis a panaszos kérelme nem a vásárlók könyvébe tett panasz, illetőleg a szavatossági és jótállási igény intézésének érvényesítése során kötelezően felveendő jegyzőkönyv jogszerűségének a vizsgálatára vonatkozott. ” A vizsgálat alapján született határozat közvetlenül nem érintette a panaszos jogát, sem jogos érdekét, „ugyanis az eljárás alá vont gazdasági társaság tevékenysége során megvalósult, a fogyasztók jogait általánosan sértő jogszabálysértések megvalósítása miatt a társaság terhére állapított meg szankciót.” Mindezek alapján a felügyelőség helyesen állapította meg, hogy a panaszos nem minősül ügyfélnek, ezért részére a határozat megküldése jogszabály alapján nem lehetséges. 
A panaszos 2007. július 12-én kelt levelében rámutatott arra, hogy 2006. november 20-i beadványában három (korábban már idézett) kérelemmel fordult a felügyelőséghez, melyből az első kettő a jótállási igény elintézésére vonatkozott, vagyis az eljárási szabálytalanságok megállapítására. 2006. december 14-i levelében pedig jelezte, hogy a vásárlók könyvi bejegyzésére nem kapott választ, és egyben szabálysértési feljelentést is tett. Álláspontja szerint a Ket. 15. § (1) bek. alapján a jogos érdekét érinti az ügy, hiszen „hogy is ne érintené a fogyasztó jogos érdekét, hogy a forgalmazó hogy intézi el a jótállási igényét és a vásárlókönyvi bejegyzését.” Ha valamilyen oknál fogva mégsem tekinti ügyfélnek a főfelügyelőség, úgy a Ket. 69. § (6) bek. d./ pontja alapján biztosítsa a határozathoz való hozzáférést.
A főfelügyelőség főosztályvezetője 2007. július 30-án kelt levélben arról tájékoztatta a panaszost, hogy a véleményét fenntartja, és továbbra sem tartja elismerhetőnek az ügyféli minőségét. Az iratbetekintési jog teljesítését ugyanakkor – a Ket. 69. § (1) bek. alapján – elfogadhatónak találta, és a határozatot a panaszosnak megküldte. 
A 2007. március 7-én kelt határozatban a felügyelőség 40 ezer Ft fogyasztóvédelmi bírsággal sújtotta a kft-t. Az indokolás szerint 2007. január 31-én a kft-nél – panaszbejelentés kivizsgálása céljából – helyszíni ellenőrzést tartottak. Az ellenőrzés során megállapították, hogy a bejelentő 4013428. számú vásárlók könyvi bejegyzését a kft nem válaszolta meg. A bejelentő neveként ugyanakkor nem a panaszos neve és lakcíme szerepel a határozatban. Megállapították továbbá, hogy a vásárlók könyvét a pult mögötti fiókból vették elő, a vásárló ehhez nem férhet hozzá kérés nélkül.
A felügyelőség igazgatójának tájékoztatása szerint a panaszos 2006. november 21-én a kft-vel szemben jótállási igény érvényesítése miatt bejelentéssel élt. Ezt a felügyelőség érdemi vizsgálat nélkül elutasította, mert döntési hatáskörrel nem rendelkezett. A végzés szerint ugyanakkor a hatóság vizsgálatot rendelt el a minőségi kifogás intézését illetően, melynek eredményeként a társasággal szemben megtették a szükséges intézkedéseket. Ez a határozat nem a panaszos bejelentése tárgyában született, mivel a hatóság hivatalból indította meg az eljárást a kft-vel szemben. Az igazgató álláspontja szerint „a vizsgálat alapján született határozat közvetlenül nem érintette a panaszos jogát, sem jogos érdekét; a határozat a gazdasági társaság terhére állapított meg szankciót.”
A (főfelügyelőség jogutódjaként 2007. szeptember 1-jétől eljáró) Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság főigazgatójának álláspontja szerint a fogyasztóvédelmi hatóság a panaszos ügyében a vonatkozó anyagi és eljárásjogi rendelkezéseket betartva járt el, az eljárás során jogszabálysértés nem történt. A megkeresésemre adott válasz a panaszosnak 2007 júniusában és júliusában írt levelekben foglaltakat tartalmazza.

A vizsgálat megállapításai
Az egyes tartós fogyasztási cikkekre vonatkozó kötelező jótállásról szóló 151/2003. (IX. 22.) Korm. rendelet 1. § (3) bek. értelmében a jótállási kötelezettség a forgalmazót terheli. A fogyasztási szerződés keretében érvényesített szavatossági és jótállási igények intézéséről szóló 49/2003. (VII. 30.) GKM rendelet 3. § (1) és (3) bek. alapján a forgalmazó a fogyasztó kifogásáról jegyzőkönyvet köteles felvenni, és egy példányát át kell adnia a fogyasztónak. A (4) bek. szerint ha a forgalmazó a fogyasztó igényének teljesíthetőségéről a bejelentéskor nem tud nyilatkozni, álláspontjáról legkésőbb 3 munkanapon belül köteles értesíteni a fogyasztót.
A panaszos elektronikus beadványai – jogszabályi hivatkozással is alátámasztva – teljesen egyértelműen tartalmazzák a panaszos kérelmeit, melyek a minőségi kifogása nem megfelelő intézésének a kivizsgálásra (a termék átvételének jogellenes megtagadására, ill. a 3 napos válaszadási határidő elmulasztására) és a jótállási igénye érvényesítésére (2006. november 20-i beadvány); továbbá – a vásárlók könyvébe tett bejegyzésének meg nem válaszolása miatt – szabálysértési eljárás megindítására vonatkoztak. (2006. december 14-i beadvány). Nyilvánvalóan iratellenes a hatóságok (a felügyelőség, ill. a főfelügyelőség) azon álláspontja, mely szerint a panaszos a beadványában csupán a jótállási igénye érvényesítését jelölte meg. Érthetetlen, milyen alapon tettek különbséget az egyes kérelmek között, melyek közül az első kettő egyértelműen a fogyasztói kifogás intézésének módjára vonatkozott, és csak a harmadik mondatban jelölte meg a panaszos a jótállási igény érvényesítését.
A felügyelőség a panaszos utóbbi kérelmét hatáskör hiányában elutasította, ugyanakkor vizsgálatot rendelt el a minőségi kifogás intézésével kapcsolatban. A hatóságok álláspontja szerint a panaszos minőségi kifogásának intézésére vonatkozó vizsgálat hivatalból indult. „Így bár a felügyelőség a panaszos bejelentéséből értesült a szabálytalanságokról, eljárását mégis hivatalból indította meg, ugyanis a panaszos kérelme nem a vásárlók könyvébe tett panasz, illetőleg a szavatossági és jótállási igény intézésének érvényesítése során kötelezően felveendő jegyzőkönyv jogszerűségének a vizsgálatára vonatkozott.” 
A panaszos konkrét kifogásait – a termék átvételének megtagadását és a 3 napos válaszadási kötelezettség elmulasztását – a felügyelőség figyelmen kívül hagyta, és azokat eljárása során nem vizsgálta. A panaszos a jegyzőkönyv felvételének elmulasztását konkrétan valóban nem sérelmezte, de nem az ügyfél, hanem a hatóság kötelessége a fogyasztók védelmét biztosító jogszabályok pontos ismerete és azok alkalmazása, valamint betartatása. A minőségi kifogás intézésének kivizsgálására irányuló ügyféli kérelem alapján természetesen vizsgálandó a jegyzőkönyv felvételének a hiánya is, amit a hatóság – a kérelem vizsgálata során – hivatalból észlelt. A panaszos második beadványában már a vásárlók könyvébe tett bejegyzésére való válaszadás elmulasztását sérelmezte, és kérte a szabálysértési eljárás megindítását. A felügyelőség a panaszos ezen kérelmét (feljelentését) is figyelmen kívül hagyta, és nem folytatta le a hatáskörébe tartozó szabálysértési eljárást. Ezen mulasztásokat a főfelügyelőség – az iratok többszöri áttanulmányozását követően – sem észlelte. 
A felügyelőség a panaszost „bejelentőnek” minősítve levélben értesítette a vizsgálat eredményéről, de a határozatot nem küldték meg a részére, mert nem tekintették ügyfélnek. A hatóságok álláspontja szerint a vizsgálat alapján született határozat közvetlenül nem érintette a panaszos jogát, sem jogos érdekét, „ugyanis az eljárás alá vont gazdasági társaság tevékenysége során megvalósult, a fogyasztók jogait általánosan sértő jogszabálysértések megvalósítása miatt a társaság terhére állapított meg szankciót.” 
A Ket. 15. § (1) bek. szerint ügyfél az a természetes személy, akinek jogát, jogos érdekét vagy jogi helyzetét az ügy érinti. Az ügyben 2007. március 7-én született határozat valóban a kft terhére állapított meg szankciót, de egyrészt a panaszos által tett, 4013428. számú vásárlók könyvi bejegyzés megválaszolásának az elmulasztása, másrészt a vásárlók könyvének nem hozzáférhető helyen való elhelyezése, mint a fogyasztók jogait általánosan érintő jogszabálysértés miatt. A fenti számú bejegyzést az iratok tanúsága szerint a panaszos tette, a hatóságok is őt értesítették erre a bejegyzésre hivatkozva, a határozatban ugyanakkor teljesen más név és lakcím szerepel. Az eljárás során nem merült fel olyan adat, hogy a hatóság nem vagy nemcsak a panaszos minőségi kifogásának intézését vizsgálta volna a kft-nél. A hatóságok azon álláspontja, miszerint a panaszos minőségi kifogásának szabálytalan intézése, valamint a vásárlók könyvi bejegyzésének meg nem válaszolása tárgyában született, a kft-t elmarasztaló határozat „közvetlenül nem érintette a panaszos jogát, sem jogos érdekét”, ezért a panaszos nem tekinthető ügyfélnek és nem küldik meg részére a határozatot, nyilvánvalóan téves és a fogyasztói jogok jelentős korlátozását eredményezi. 
A panaszos kérelme formailag sem tekinthető a 2004. évi XXIX. törvény hatálya alá tartozó panasznak, hiszen a 141. § (2) bek. értelmében a panasz olyan – egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányuló – kérelem, melynek elintézése nem tartozik más – különösen bírósági, államigazgatási eljárás hatálya alá. Az ügyben ugyanakkor – a Ket. és az Fgytv. alapján – közigazgatási hatósági eljárást folytattak.
Mindezekre tekintettel vizsgálatom eredményeként megállapítom, hogy a fogyasztóvédelmi hatóságok eljárása, illetve mulasztása súlyos visszásságot okozott a jogállamiság, jogbiztonság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.

Intézkedésem
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bek. alapján felkérem a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság főigazgatóját, hogy a jövőben a hatósági eljárások lefolytatása során a jogszabályi előírásoknak megfelelően, az ügyféli jogokat szem előtt tartva járjanak el, a fogyasztói panaszokat teljes körűen vizsgálják ki, és folytassák le a hatáskörükbe tartozó szabálysértési eljárásokat.

Budapest, 2008. február 4.

Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok

1997. évi CLV. törvény a fogyasztóvédelemről (Fgytv.):
6. § Az e törvényben meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazni kell, ha a gazdálkodó szervezet
e) a fogyasztók minőségi kifogásait a jogszabályok megsértésével intézi
g) a vásárlók könyvét szabálytalanul kezeli
46. § (1) A fogyasztóvédelmi hatóság (a továbbiakban: eljáró hatóság) eljárásában a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
48. § (1) Az eljáró hatóság a fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértése esetén határozatával fogyasztóvédelmi bírságot szabhat ki, kivéve ha más hatóság azonos tényállás mellett már szabott ki bírságot. A bírság többszörös jogsértés esetén halmozottan is kiszabható.

2004. évi XXIX. törvény az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról:
141. § (1) Az állami és helyi önkormányzati szervek a panaszokat és a közérdekű bejelentéseket e törvény szerint kötelesek elintézni.
(2) A panasz olyan kérelem, amely egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul, és elintézése nem tartozik más - így különösen bírósági, államigazgatási - eljárás hatálya alá.
(3) A közérdekű bejelentés olyan körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. A közérdekű bejelentés javaslatot is tartalmazhat.
(4) Panasszal és a közérdekű bejelentéssel bárki - szóban, írásban vagy elektronikus úton - fordulhat a tárgykörben eljárásra jogosult szervhez. A szóbeli bejelentést az eljárásra jogosult szerv köteles írásba foglalni.
(5) Ha a panaszt, illetőleg a közérdekű bejelentést nem az eljárásra jogosult szervhez tették meg, azt nyolc napon belül oda át kell tenni. Az áttételről a bejelentőt egyidejűleg értesíteni kell.
142. § (1) A panaszt és a közérdekű bejelentést a beérkezéstől számított harminc napon belül kell elbírálni.
(2) Ha az elbírálást megalapozó vizsgálat előreláthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről a panaszost (bejelentőt) a panasz (bejelentés) beérkezésétől számított tizenöt napon belül - az elintézés várható időpontjának egyidejű közlésével - tájékoztatni kell.
(4) Az eljárásra jogosult szerv a vizsgálat befejezésekor a megtett intézkedésről vagy annak mellőzéséről - az indokok megjelölésével - köteles a panaszost, illetőleg bejelentőt írásban vagy elektronikus úton haladéktalanul értesíteni.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.):
5. § (1) A közigazgatási hatóság az ügyfél és az eljárás más résztvevője számára biztosítja, hogy jogaikról és kötelezettségeikről tudomást szerezzenek, és előmozdítja az ügyféli jogok gyakorlását.
15. § (1) Ügyfél az a természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek (amelynek) jogát, jogos érdekét vagy jogi helyzetét az ügy érinti, akit (amelyet) hatósági ellenőrzés alá vontak, illetve akire (amelyre) nézve - tulajdonát, jogait és vagyontárgyait is ideértve - a hatósági nyilvántartás adatot tartalmaz.
29. § (1) A hatósági eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára, más hatóság kezdeményezésére, külön jogszabályban meghatározott panaszra (a továbbiakban együtt: kérelem) vagy hivatalból indul meg.
30. § A hatóság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül, nyolc napon belül végzéssel elutasítja, ha
b) a hatóságnak nincs hatásköre vagy nem illetékes, és a kérelem áttételének nincs helye, továbbá ha a kérelem áttételéhez szükséges adatok a kérelemből hiányoznak, és azok hivatalból sem állapíthatóak meg,
34. § (5) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni akkor is, ha az nem egyezik az ügyfél által használt elnevezéssel.
69. § (1) A hatóság akkor engedheti meg az ügyfélen kívül az eljárásban részt nem vevő harmadik személynek az iratokba való betekintést, ha igazolja, hogy az irat megismerése joga érvényesítéséhez, illetve jogszabályon vagy hatósági határozaton alapuló kötelezettsége teljesítéséhez szükséges.
(6) A hatóság az (1)-(4) bekezdésben foglaltak vizsgálata nélkül, bárki számára hozzáférhetővé teszi azokat a döntéseket, amelyeket
d) a fogyasztók, illetve a munkavállalók munkavédelmi, munkabiztonsági jogait közvetlenül érintő ügyben hozott;
78. § (1) A határozatot közölni kell az ügyféllel és azzal, akire nézve az jogot vagy kötelezettséget állapít meg, az ügyben eljárt szakhatósággal és a jogszabályban meghatározott más hatósággal vagy állami szervvel.
(2) A végzést az ügyféllel, illetve az eljárás olyan egyéb résztvevőjével kell közölni, akire nézve az jogot vagy kötelezettséget állapít meg, illetve akinek a jogi helyzetét közvetlenül érinti.

2005. évi CLXIV. törvény a kereskedelemről:
5. § (4) Az üzletekben jól látható és könnyen hozzáférhető helyen vásárlók könyvét kell elhelyezni. A vásárlók a vásárlók könyvébe jegyezhetik be az üzlet működésével kapcsolatos panaszaikat, bejelentéseiket és javaslataikat. A vásárlót e jogának gyakorlásában megakadályozni vagy befolyásolni tilos. A bejegyzést a külön jogszabályban meghatározottak szerint kell a kereskedőnek megvizsgálnia és az intézkedésről harminc napon belül a vásárlót tájékoztatnia.

218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről:
76. § (1) Aki az árukapcsolással, az áru jogosulatlan visszatartásával, a Vásárlók Könyvének kezelésével, illetőleg az üzletek nyitvatartási idejével kapcsolatos jogszabályi kötelezettségeket megszegi,
ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság illetékes területi szerve hatáskörébe is tartozik.
83. § (1) Aki a vásárlónak, illetőleg a megrendelőnek az áru minőségére vonatkozó kifogását nem az erre megszabott módon vagy időben intézi el,
ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság illetékes területi szerve hatáskörébe is tartozik.

151/2003. (IX. 22.) Korm. rendelet az egyes tartós fogyasztási cikkekre vonatkozó kötelező jótállásról:
1. § (1) A Magyar Köztársaság területén fogyasztói szerződés [Ptk. 685. § e) pontja] keretében értékesített, a rendelet mellékletében felsorolt új tartós fogyasztási cikkekre (a továbbiakban: fogyasztási cikk) e rendelet szabályai szerint jótállási kötelezettség terjed ki.
(3) A jótállási kötelezettség teljesítése azt terheli, akit a fogyasztói szerződés a szerződés tárgyát képező szolgáltatás nyújtására kötelez (a továbbiakban: forgalmazó). A jótállási jogokat a fogyasztási cikk tulajdonosa érvényesítheti, feltéve, hogy fogyasztónak minősül (a továbbiakban: fogyasztó).
5. § (1) A fogyasztó a kijavítás iránti igényét a forgalmazó által a jótállási jegyen feltüntetett javítószolgálatnál közvetlenül is érvényesítheti.

49/2003. (VII. 30.) GKM rendelet a fogyasztói szerződés keretében érvényesített szavatossági és jótállási igények intézéséről: 
1. § A fogyasztói szerződés (a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény, a továbbiakban: Ptk. 685. §-ának e) pontja) hibás teljesítése miatt, vagy jogszabályon alapuló jótállás keretében érvényesített kifogás intézése során e rendelet szabályai szerint kell eljárni, azoktól a fogyasztó hátrányára eltérni nem lehet.
3. § (1) A forgalmazó a fogyasztó kifogásáról jegyzőkönyvet köteles felvenni, amelyben rögzíti:
a) a fogyasztó nevét, címét,
b) a fogyasztási cikk (a továbbiakban: áru) megnevezését, vételárát,
c) a vásárlás időpontját,
d) a hiba bejelentésének időpontját,
e) a hiba leírását,
f) a fogyasztó által érvényesíteni kívánt igényt,
g) a kifogás rendezésének módját.
(2) Ha a kifogás rendezésének módja a fogyasztó igényétől eltér, ennek indokolását a jegyzőkönyvben meg kell adni.
(3) A jegyzőkönyv másolatát a fogyasztónak át kell adni.
(4) Ha a forgalmazó a fogyasztó igényének teljesíthetőségéről annak bejelentésekor nem tud nyilatkozni, álláspontjáról legkésőbb három munkanapon belül köteles értesíteni a fogyasztót.
4. § (1) A forgalmazó köteles a fogyasztót tájékoztatni arról, hogy a kijavítást vagy kicserélést a Ptk. 306. §-ának (2) bekezdése értelmében - az áru tulajdonságaira és a fogyasztó által elvárható rendeltetésére figyelemmel - megfelelő határidőn belül, a fogyasztónak okozott jelentős kényelmetlenség nélkül kell elvégezni.
(2) A forgalmazónak törekednie kell arra, hogy a kijavítást vagy kicserélést legfeljebb tizenöt napon belül elvégezze.
5. § Javításra az árut elismervény ellenében kell átvenni. Az elismervényen fel kell tüntetni a fogyasztó nevét és címét, az áru azonosításához szükséges adatokat, az áru átvételének idejét, és azt az időpontot, amikor a fogyasztó a kijavított árut átveheti.