Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2284/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György
A vizsgálat megindulása
A panaszos előadta, hogy a lakásuk ablaka alá helyezett nyilvános telefonkészülékek gyakran meghibásodnak. A telefonálni szándékozók az érme elnyelése miatt ütlegelik a berendezést, megrongálják a fülke ablakát. A kialakult állapot miatt nyugalmuk nem biztosított.
Eljárásom során az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a Monor Telefon Társaság üzemeltetési igazgatójától a panasszal kapcsolatos álláspontjáról, a helyzet megoldásának lehetőségeiről (pld. áthelyezés). Kértem továbbá, hogy válaszában térjen ki arra is, hogy a készülékeket hány alkalommal kellett javítani.

A megállapított tényállás
A szolgáltató az utóbbi egy évben 11 meghibásodást regisztrált, ami 20%-kal magasabb az átlagosnál, de a kiemelkedően magas forgalom miatt normálisnak tekinthető. A társaság a használatból származó bevételekből arra következtet, hogy a jelenlegi elhelyezés jól szolgálja a közösség érdekeit.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az ügy jogszabályi háttere
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.)
98. § A tulajdonost megilleti a birtoklás joga és a birtokvédelem.
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is. (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (Eht.)
117. § Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás körébe a következő, egyetemes szolgáltatási szerződés alapján nyújtott, megfizethető díjú szolgáltatások együttesen tartoznak:b) ezer lakosonként, illetve ennél kisebb lélekszámú településenként egy darab nyilvános telefonállomás működtetése, továbbá a kötelezően létesített nyilvános telefonállomás legalább 3%-át hallás-, illetőleg mozgáskorlátozottak által is használható kialakítással.
188. § 11. Egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás: az elektronikus hírközlési szolgáltatások e törvényben meghatározott készlete, amely meghatározott minőségben, a Magyar Köztársaság területén bárhol, minden felhasználó számára megfizethető ár ellenében igénybe vehető.
88. Nyilvános telefonállomás: a nagyközönség rendelkezésére álló távbeszélő végberendezés, amelynek használatára vonatkozóan a fizetőeszköz lehet pénzérme, hitelkártya, illetve előrefizetett kártya, beleértve a hívókódokkal használatos kártyákat.

Az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás részletes feltételeiről és műszaki követelményeiről szóló 8/2004. (IV. 20.) IHM rendelet
14. § (1) A nyilvános telefonállomásokat úgy kell kialakítani és elhelyezni, hogy szélsőséges időjárási viszonyok között is használhatók legyenek, és a környezeti hatások ne tegyék lehetetlenné a szolgáltatás igénybevételét. (2) A hallás- és mozgáskorlátozottak által történő használatra üzembe helyezett nyilvános telefonállomásokat úgy kell kialakítani, hogy az könnyítse meg a telefonkészülék használatát, illetve a szolgáltatás igénybevételét. (3) A nyilvános telefonállomások készülékeinek alkalmasaknak kell lenniük belföldi és nemzetközi kapcsolások kezdeményezésére, a kapcsolat fenntartására és érthető kétirányú beszédátvitelre, valamint a telefon-összeköttetés bontására. A szolgáltatónak biztosítania kell, hogy a nyilvános telefonállomások hívhatók legyenek más telefonhálózati végpontokról. (4) A nyilvános telefonállomások igénybevételére alkalmas pénzérme, illetve egyéb készpénzt helyettesítő fizetőeszköz (hitelkártya, előrefizetett kártya, beleértve a hívókódokkal használatos kártyákat is) szabályszerű használata esetén a telefonkészüléknek rendelkezésre kell állni telefonhívások bonyolítására. A pénzérme, illetve az egyéb fizetőeszköz alkalmazását a szolgáltató az egyetemes szolgáltatási díjszabása szerint működteti. (5) A nyilvános telefonállomások használatát a felszerelés helyén elhelyezett legalább magyar nyelvű, jól olvasható és jól érthető – piktogrammokat tartalmazó – információs útmutató táblának kell segítenie, amelyen fel kell tüntetni a híváshoz szükséges műveleteket, a nyilvános telefonállomás hívószámát, a segélyhívó számokat, a hibabejelentő számát, valamint a fontosabb közérdekű hívószámokat.
15. § (1) A szolgáltató kötelessége, hogy az általa nyújtott szolgáltatás minősége folyamatosan megfeleljen e rendelet 1. számú mellékletében foglalt minőségi célértékeknek.
16. § (1) A szolgáltatás e rendeletben foglalt követelményeinek való megfelelését – külön jogszabályban meghatározott eltérésekkel – a hatóság piacfelügyeleti eljárás során ellenőrzi, amelynek keretében elrendelheti különösen az Eht. 123. § (2) bekezdésében foglaltak alkalmazását. (2) A szolgáltató köteles az e rendeletben meghatározott kötelezettségeiről a hatóság által előírt tartalommal és rendszerességgel értékelő adatokat benyújtani. A hatóság az adatokat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi.

1. számú melléklet a 8/2004. (IV. 20.) IHM rendelethez
Szolgáltatásminőségi célértékek

9	Működőképes nyilvános telefonállomások aránya	A 14. § (3)-(5) bekezdések szerinti követelményeket teljesítő nyilvános telefonállomások aránya a vizsgált összes nyilvános telefonállomás számához viszonyítva.	    ≥92%	

A vizsgálat megállapításai
1. Az Eht. értelmében az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás körébe tartozik ezer lakosonként egy darab nyilvános telefonállomás működtetése, míg az IHM rendelet az állomások kialakításával és működésével kapcsolatos követelményeket határozza meg. Nyilvános állomásokat a nagyobb forgalmú helyeken (vasútállomás, egészségügyi intézmény, piac) célszerű elhelyezni, másrészt viszont törekedni kell az egyenletes elosztásra, vagyis arra, hogy ne legyenek a településnek olyan részei, ahonnan aránytalanul távol esik a legközelebbi készülék. Tömör beépítésű területeken a nyilvános állomások óhatatlanul közelebb kerülnek a házakhoz (lakásokhoz). Nyilvánvaló az is, hogy a központi helyekre telepített készülékek a nagyobb forgalom miatt nagyobb bevételt hoznak a társaságnak.
Amennyiben a lakás közvetlen közelében (pld. ablak alatt) helyezik el a nyilvános állomást, a normál telefonbeszélgetés is zavaró lehet, különösen este és éjjel a pihenés, alvás időszakában. A panaszos azon felvetése, miszerint a telefonálók csapkodják a készüléket, rongálják a fülke ablakait, sajnos életszerű, azok fokozott zavaró hatása nem vitatható.
2. A Polgári Törvénykönyv értelmében, ha a birtokost birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
A birtoksértő kilétének meghatározásánál általában abból kell kiindulni, hogy ki az, akinek magatartása a tilos önhatalmat megvalósítja. Ez a szempont nem kizárólagos. Nem elegendő minden esetben a magatartás elkövetőjének puszta azonossága, további ismérv, hogy a magatartás kinek az érdekkörében történt. A jogi személy esetében az érdekkör és a magatartás elkövetőjének személye általában elválik, de elválhat magánszemély esetében is (például a kerítés készíttetője lehet adott esetben birtokháborító és nem a kerítést készítő vállalkozó).
A zavarás fogalma a birtokvédelem tekintetében minden olyan zavarásra kiterjeszthető, amely a közfelfogás szerint alkalmas arra, hogy a nyugalmas birtoklást, a dolog feletti zavartalan uralmat veszélyeztesse. A polgári jog a jogvitákat az érdekek egymáshoz és a társadalom általános követelményeihez való igazodással oldja fel.
3. A szolgáltatónak a lakosságszám alapján megfelelő számú nyilvános állomást kell a fenti előírásoknak megfelelően működtetni. A hírközlési hatóság törvényben előírt kötelezettsége, hogy az egyetemes szolgáltatókat a tevékenység ellátása, az egyetemes szolgáltatási szerződések teljesítése vonatkozásában folyamatosan ellenőrizze.
A társaság a jelentős bevételt hozó nyilvános állomások – ilyen a szóban forgó is – áthelyezésében nem érdekelt.
A szolgáltatót – amelynek eljárásával kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg – csak a bíróság kötelezheti a készülékek áthelyezésére, amennyiben úgy ítéli meg, hogy azok használata a lakóhely közelségéből adódóan zavarja a panaszost.

Budapest, 2007. október 9.
Dr. Szabó Máté sk.