Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró adatvédelmi biztos
Jelentése
az OBH 2145/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese a gyermekek alkotmányos jogai sérelmének gyanúját felvető – a kaposvári Zita Gyermekotthonban uralkodó állapotokat és az intézmény igazgatójának vezetési stílusát sérelmező – beadványra 2005-ben vizsgálatot indított. Az intézményben helyszíni vizsgálatot tartott, amelyen részvételre kérte a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatalát (jelenleg: Dél-dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális Gyámhivatala, a továbbiakban: megyei gyámhivatal) és a Nemzeti Család-és Szociálpolitikai Intézetet (jelenleg: Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet, a továbbiakban: SZMI) valamint a Dél-dunántúli Regionális és Módszertani Gyermekotthont. 
Az OBH 4387/2005. számú, 2006. április 12-én kelt jelentésében az általános helyettes, a megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeli elkerülése érdekében, több ajánlást és kezdeményezést fogalmazott meg. Ezek érvényesülésének ellenőrzésére 2007 áprilisában hivatalból utóvizsgálatot rendelt el. Az utóvizsgálatban részt vett a megyei gyámhivatal vezetője, az SZMI és a Dél-dunántúli Regionális és Módszertani Gyermekotthon illetékes szakreferensei. 

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges 
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1997. évi XXXI. tv. a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet)

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
Az intézményt fenntartó Somogy Megyei Önkormányzat 78/2006. (IX. 28.) számú határozatával döntött a Zita Gyermekotthonnak a Somogy Megyei Területi Gyermekvédelmi Központba (a továbbiakban: gyermekvédelmi központ) történő, 2007. január 1-jei integrációjáról. Az intézmény jelenleg a gyermekvédelmi központ gyermekotthonaként működik. A fenntartó a korábbi igazgató vezetői megbízását 2006 nyarán visszavonta. A telephelyként működő gyermekotthon szakmai vezetője, a Zita Gyermekotthon igazgatóhelyettese lett. A szakmai vezető képesítése megfelel a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet 2. számú melléklete előírásainak.
A gyermekotthon engedélyezett férőhelyszáma negyven fő. A helyszíni vizsgálat idején két 12 fős normál szükségletű – egy lány és egy vegyes – csoport, továbbá két nyolc fős disszociális tüneteket mutató fiú csoport működött. A speciális szükségletű csoportokat az épület külön részében helyezték el. 

Tárgyi feltételek
A normál szükségletű gyermekek elhelyezési feltételei megfelelőek, a Gyöngyvirág (koedukált) csoportot a frissen felújított emeleti részen helyezték el. A Tátika csoport (vegyes korösszetételű, lány csoport) három hálószobája tiszta, rendezett. Az intézményben korábban az élelmiszereket egy raktárban tárolták a gyermekek használaton kívüli ruháival. Jelen vizsgálat idején ezt a gyakorlatot már megszüntették. 
A két csoportot önálló lakótérben helyezték el, amely hálószobákból, közös nappali szobából, konyha-étkezőből, mosókonyhából, fürdőszobából, nemenkénti WC helyiségekből áll. A lakóterek a mindennapi életvitelhez szükséges bútorokkal, berendezési tárgyakkal, eszközökkel felszereltek. Az egy hálószobában elhelyezett gondozott gyermekek létszáma a szakmai jogszabályban foglaltaknak megfelelő (max. 4 fő). A szobák tágasak. A Tátika csoportban a gyermekek íróasztalai a nevelői szobában találhatóak. A Tátika és Gyöngyvirág csoport lakóterei szépen dekoráltak, barátságosak. A dekoráció a nevelők és a gyermekek közös munkája.
Terápiás célú foglalkozásokhoz (pszichológiai, gyógypedagógiai), korrepetáláshoz szükséges csoportszobát a földszinti folyosóról nyíló helyiségből alakítottak ki, amely új bútorokkal berendezett, tiszta, szép. Korábban a gyermekotthonban nem volt a látogatók fogadására, kapcsolattartásra alkalmas szoba. Jelen vizsgálat idején már volt olyan szoba, ahol látogatót fogadhattak a gyermekek.
A 2005. évben folytatott vizsgálat a speciális ellátást igénylő gyermekek gondozásával, nevelésével kapcsolatban tárta fel a legtöbb hiányosságot. A csoportok számára kialakított szobák sötétek, ridegek, barátságtalanok, a bútorzat régi, rosszállapotú volt Nem gondoskodtak a szobák, a vizesblokkok felújításáról. A csoport televíziója hónapok óta rossz volt, nem volt rádió, újság. Jelen vizsgálat idejére a Zöldsasok csoport helyiségeit kifestették, felújították a vizesblokkokat is. A Mákvirág csoportban a tisztasági festés megtörtént, a parkettát kicserélték, a vizesblokkokat felújították, néhány szobába új szekrényt tettek, az ágyak a régiek. A társalgóban számítógépet, TV-t, DVD lejátszót, csocsót helyeztek el, a szobában szekrénysor, fotelek és ülőgarnitúra is található. 
A hálószobák többsége mindkét csoportban lelakott, a falak üresek, a szobák sivárak, a bútorok kopottak, elhasználtak. A szakmai vezető és a gyermekvédelmi központ igazgatójának elmondása szerint a speciális ellátásban részesülő gondozottakkal változatlanul sok a problémájuk. A tizenegy és tizennyolc év közötti fiatalokat nehéz lekötni. A nevelők kísérleteznek a szobák és a folyósok dekorálásával, ezeket a fiatalok többnyire leszedik. 
A konyhába új konyhaszekrényt vettek, van mikrohullámú sütő és gáztűzhely. A szakmai vezető tájékoztatása szerint a felújítást az intézményben pénzügyi lehetőségeiktől függően folyamatosan végzik.
Megállapítottam, hogy a normál szükségletű csoportok elhelyezési feltételei a szakmai rendeletben foglaltaknak megfelelnek. A speciális csoportok elhelyezése feltételei a korábban folytatott ombudsmani vizsgálathoz képest javultak ugyan, de továbbra is csak részben felelnek meg a szakmai rendelet előírásainak, egyúttal visszásságot okoznak a speciális ellátást igénylő gondozottak kiemelt védelemhez és a lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő jogával összefüggésben. 

Személyi feltételek
Az intézményben a 2005-ben folytatott helyszíni vizsgálat idején érvényben lévő munkarend szerint az éjszakai műszakban – munkaerő hiány miatt – csak két gyermekfelügyelő dolgozott, két csoport felügyelet nélkül volt. 2007. január 1-jétől minden csoportban biztosított az éjszakai felügyelet.
2007 januárjától a gyermekvédelmi központ más telephelyeiről hat férfi munkatárs került át a gyermekotthon két speciális csoportjába. A gyermekvédelmi központ igazgatója és a szakmai vezető tájékoztatása szerint a helyszíni vizsgálat időpontjában az alkalmazotti létszám 27 fő volt. A létszámuk és szakképzettségük megfelel a szakmai rendeletben foglaltaknak. A korábbi ombudsmani vizsgálat idején a gyermekotthon nem alkalmazott gyógypedagógust és/vagy fejlesztőpedagógust, pszichológust, nem volt főállású családgondozó sem. Az intézmény jelenleg alkalmaz pszichológust és fejlesztő pedagógust is. 2007 januárjától főállású családgondozó dolgozik a gyermekotthonban. Az átszervezéskor képzési, módszertani munkatárs is érkezett a gyermekotthonba, képzési tervet készítenek. A pszichológus heti 8 órában, megbízási szerződés alapján látja el feladatát. A speciális csoportokban elhelyezett gyermekeken kívül a másik két gyermekotthoni csoportba, továbbá – a gyermekvédelmi központ telephelyeként működő – lakásotthonokba elhelyezett gyermekekkel is foglalkozik. Bár a gyermekotthon normál csoportjaiban és a lakásotthonokban a szakmai rendelet szerint nem kell pszichológust alkalmazni, de a speciális csoportokban alkalmazása kötelező (1fő/3csoport). A főállású fejlesztő pedagógus ugyancsak a gyermekotthonban és a 3 lakásotthonban látja el feladatát. Tekintettel arra, hogy gyógy/vagy fejlesztőpedagógus alkalmazása is csak a speciális szükségletű gyermekek ellátása esetén kötelező (1fő/3csoport), így alkalmazása a jogszabályi feltételeknek megfelel.
Megállapítottam, hogy a pszichológus szakmai rendeletben meghatározottaktól eltérő foglakoztatása visszásságot okoz a gyermekek lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben.

Zsebpénz, ruházattal való ellátás
A korábban a gyermekotthonban nem állapították meg korosztályonként a havi minimális zsebpénzellátás összegét, nem jelölték meg annak forrását, nem határozták meg nyilvántartásának, elszámolásának rendjét, a gondozottak a zsebpénzüket nem havi rendszerességgel kapták meg. A gyermekek ruházattal való ellátása sem felelt meg a szakmai rendeletben előírtaknak. Jelenleg a gyermekek már a korosztályuk alapján megállapított zsebpénzt a családi pótlék összegéből havonta megkapják, annak átvételét aláírásukkal igazolják. A zsebpénz nyilvántartása, elszámolása is megfelel az NM rendelet 3. számú mellékletének. Továbbra is hiányosság, hogy a ruhanyilvántartáson a gyermek aláírásával nem igazolja, hogy a ruházatot mikor vette át.

Ünnepnapokon végzett munka után járó juttatások, útiköltség térítés
2005. január 1-jétől az intézményben nem fizették ki a munkaszüneti pótlékot, helyette szabadnapot kaptak a dolgozók, nem térítették meg a munkába járás utazási költségeit sem. Jelen vizsgálat idején mindkét járandóságot megkapták a munkavállalók.

Gyámság
A 2005-ben folytatott vizsgálat idején az intézménybe helyezett minden gyermek (70 fő) gyámja a gyermekotthon igazgatója volt, vagyis a kirendelt gyámra eső gyámoltak száma jóval meghaladta a szakmai rendeletben előírt 40, illetve 48 fős létszámot. Jelenleg a két speciális és két normál csoportjába helyezett gyermek (40 fő) gyámja a gyermekotthon szakmai vezetője. A három lakásotthonban élő gyermek (30 fő) gyámja pedig a lakásotthon szakmai vezetője.

A gondozottak iratanyaga
A gyermekek iratanyagában korábban nem volt a gyermekvédelmi központ által elkészített egyéni elhelyezési javaslat és egyéni gondozási terv. A gyermekek egyéni gondozási nevelési tervei ma már az intézménybe kerülésükkor elkészülnek, azokat folyamatosan vezetik a csoportokban. A speciális szükségletű gyermekek iratanyagában azonban az egyéni gondozási terv továbbra sincs elhelyezve. A 7 sz. adatlap – helyzetértékelés – több pontja nem volt kitöltve, adattartalma is hiányos volt. A gyermekek dossziéi nehezen áttekinthetők, szükséges lenne a különböző típusú iratok rendszerezése.

Házirend
A Házirend és a gyermekjogi képviselő elérhetősége a Tátika csoportban függesztették ki. Az NM rendelet 112. § (3) bekezdése szerint „A házirend egy példányát a gyermekotthonban jól látható helyen ki kell függeszteni”. Erre való tekintettel javasoljuk a gyermekjogi képviselő elérhetőségét, más helyre – mindenki által elérhetően és megismerhetően – áttenni.

Gondozási hely megváltoztatása
A gyermekek ötletszerű és indokolatlan gondozási helye megváltoztatásának gyakorlata megszűnt, és egyebekben is egyre inkább tetten érhető a szakmai munkát jellemző, gyermekközpontú szemlélet. A gyermekotthon két normál csoportjából egy koedukált, a másikba csak lányokat helyeztek. A lánycsoport összetételénél nem vették figyelembe a szakmai NM rendelet 124. § (3) bekezdését, miszerint figyelemmel kell lenni arra, hogy a csoportok nemek és életkorok szerint vegyes összetételűek legyenek. A két speciális csoportba a jogszabálynak megfelelően azonos neműeket (fiúkat) helyeztek.

Szabadidő
A gyermekotthonban korábban szervezetlen volt a gyermekek szabadideje, nem vitték őket nyaralni, táborozni. A gondozottak egy-egy napra tudták elmenni kirándulni, a városi programok közül pedig csak azokon vettek rész, amelyek ingyenesek voltak. Jelenleg a családgondozó szervezi a szabadidős programokat. Vizsgálatunk idején a gyermekek éppen egy városi rendezvény programjára készültek, verseket, dalokat tanultak. A családgondozó igyekszik minél több és színesebb programot szervezni. Nyáron a szakmai vezető egy hónapra bérelt ki egy Balaton-parti házat, így minden csoport egy-egy hetet nyaralhatott. A könyvtár működik, bár szolgáltatása a vizsgálat időpontjában szünetelt.
Az intézményt nagy kert veszi körül, ami a korábbi vizsgálat idején elhanyagolt volt, a kerti játékok, a játszótéri eszközök elavultak és/vagy, használhatatlanok voltak. Jelen helyszíni vizsgálatunk idején a gyermekek éppen a kert gondozásában vettek részt, füvet nyírtak. Sajnos a kerti játékok állapota változatlan, így azok továbbra is használhatatlanok. Az edzőteremet több új eszközzel szerelték fel, azokat azonban – a balesetveszély miatt – változatlanul csak felnőtt felügyeletével használhatják az otthon lakói.
A gondozottak rendelkezésére bocsátottak egy régi, addig használaton kívüli melléképületet, ahol zenét hallgathatnak. A helyiséget a gyermekek valamennyire kitakarították, hangszigetelték, a zenehallgatás, a tánc szabadidejüket eltöltésének szerves részévé vált.
A speciális csoportokban a szabadidő szervezése a csoportvezető feladata. Az egyik csoport nemrég Veszprémben volt kirándulni. A szakmai vezető szerint a szabadidős tevékenységbe nehéz a fiúkat bevonni, így számukra nem is igen szerveznek ilyen programokat.
A gyermekotthonban továbbra is alacsony számban állnak rendelkezésre a gondozottak számára értelmes és a valóban hasznos időtöltésre alkalmas eszközök (például kerti-, fejlesztő- és társasjátékok) Álláspontunk szerint a szabadidős programok szervezésének fokozásával, illetve az azokon való részvételbe a gondozottak – elsősorban a speciális ellátást igénylő fiatalok – bevonásával tovább lehetne csökkenteni a gyermekek viselkedésére vonatkozó panaszokat, bejelentéseket.

Értekezletek, továbbképzések
A csoportokban dolgozóknak bevezették a hetente tartandó csoportértekezleteket, ahol a gyermekekkel kapcsolatos eseményeket, problémákat megbeszélhetik. Az utóbbi időben, a gyermekotthonban dolgozók egyre több továbbképzésen vehetnek rész, ami munkájukat segíti. A továbbképzések szervezését a gyermekvédelmi központ alkalmazásában álló képzési-módszertani munkatárs szervezi. A speciális csoport munkatársainak belső képzését a pszichológus is segíti.

Fenntartói ellenőrzés
Az intézményt fenntartó megyei önkormányzat 2005-ben elmulasztotta a gyermekvédelmi törvényben előírt ellenőrzési kötelezettségét, arra a 2007. április 12-ei ombudsmani vizsgálatig sem került sor.
A mulasztás visszásságot okoz a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggésben.

Összegzés
Összességében megállapítható, hogy az otthon – gyermekvédelmi központba történő integrációjával – szakmai munkájának színvonala emelkedett, a korábbi ombudsmani vizsgálat során tett több ajánlás és kezdeményezés megvalósult. A speciális ellátás személyi és tárgyi feltételei azonban továbbra is csak részben teljesülnek. A speciális csoportokban elhelyezett gyermekek egészségügyi ellátásához, személyiségük korrekciójához szükséges terápia az intézményben csak kis mértékben valósul meg.
A normál szükségletű gyermekcsoportok szabadidejét igyekeznek szervezett programokkal kitölteni. A speciális szükségletű fiúk esetében azonban a szabadidő többnyire még kihasználatlan, így több lehetőség adódik a csavargásra, bűnelkövetésre. 
A fenntartó feladata a személyes gondoskodást nyújtó szakellátás keretében az otthont nyújtó ellátás, ezen belül a speciális ellátás biztosítása is, melynek a megyei önkormányzat csak részben tesz eleget. Somogy megyében jelenleg 16 fő disszociális tüneteket mutató, speciális elhelyezést igénylő fiút tudnak a gyermekotthon két speciális csoportjában elhelyezni, azonban továbbra sem megoldott a súlyos pszichés zavarokkal és a pszichoaktív szerekkel küzdő fiúk, valamint a speciális ellátást igénylő lányok elhelyezése.
Mindez visszásságot okoz az ellátást igénylők lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő, továbbá a gyermekek kiemelt védelemhez való jogával összefüggésben.

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Somogy Megyei Közgyűlés elnökét, hogy jelentésemet terjessze a Közgyűlés elé, a személyi és tárgyi feltételek biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, továbbá vizsgáltassa meg annak a lehetőségét, hogy a megyében élő, speciális ellátást igénylő gyermekek számára miként érhető el a személyiségi állapotuknak megfelelő ellátás. Ismételten felhívom a fenntartó figyelmét Gyvt. 104. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt ellenőrzési kötelezettségének teljesítésére.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a gyermekvédelmi központ igazgatóját, gondoskodjon arról, hogy a ruhanyilvántartáson a gondozottak aláírásukkal igazolják, hogy a ruházatot mikor vették át. Intézkedjen továbbá az iratanyagok megfelelő vezetéséről, rendszerezéséről, a házirend és a gyermekjogi képviselő elérhetőségének mindenki számára jól látható való helyen való kifüggesztéséről, továbbá – kiemelten a speciális ellátásban részesülők – szabadidejének szervezéséről.

Budapest, 2007. szeptember 18.

Dr. Péterfalvi Attila sk.