Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2135/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Bíró Sára
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy az Érdi Rendőrkapitányság nyomozást megszüntető határozata ellen, 2006. december 18. napján benyújtott jogorvoslati kérelmét panasza hivatalomhoz való előterjesztéséig – a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) rendelkezései ellenére – nem továbbították a Budaörsi Városi Ügyészségnek.
Tekintettel arra, hogy a panasz alapján felmerült a jogállamiság, a jogbiztonság elvének, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2.§ (1) bekezdés) valamint a jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57.§ (5) bekezdés) sérelmének gyanúja, vizsgálatot rendeltem el, amelynek keretében a Budaörsi Városi Ügyészség vezetőjétől tájékoztatást, a rendőrkapitányság vezetőjétől pedig, a panaszban foglaltak kivizsgálását kértem.

Megállapított tényállás
A kapott tájékoztatás és a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján az alábbiakat állapítottam meg:
A panaszos beköltözését megelőzően, a családi házas ingatlanában lévő gázmérő berendezésen, szabálytalan vételezés történt, amely miatt a gázművek 2005. szeptemberében szerződésszegés címén 187.500 forint összegű kötbér, valamint az eljárás során felmerülő költségek megtérítését kérte. A panaszosnak – állítása szerint – nem volt tudomása a gázóra befolyásolásáról, ezért 2006. november 20. napján az Érdi Rendőrkapitányságon rongálás vétsége miatt feljelentést tett ismeretlen személy ellen. Feljelentésében a panaszos a szomszédos ingatlanon lakó személyek ugyancsak szabálytalan vízvételezését is sérelmezte.
A panaszos feljelentését 2006. november 30. napján a Be. 174.§.(1) bekezdés d.) pontja alapján, elévülésre való hivatkozással az Érdi Rendőrkaptányság elutasította. A feljelentést elutasító határozattal szemben panaszos a jogorvoslatra rendelkezésre álló nyolc napos határidőn belül, 2006. december 18-án panaszt jelentett be, és egyben kérte az eljárás folytatását. Az ügy előadója a panaszt intézkedés nélkül, 2007. január 9-én, irattárba helyezte.
A Budaörsi Városi Ügyészség vezetőjének tájékoztatása szerint az Érdi Rendőrkapitányság mulasztása folytán a panaszt, csak jelentős késéssel 2007. szeptember 10. napján küldték meg a részükre. A kivizsgálást követően a Budaörsi Városi Ügyészség, 2007. szeptember 20-án kelt határozatával a panaszt elutasította.
Az Érdi Rendőrkapitányság vezetője arról is tájékoztatott, hogy a panasz késedelmes továbbításával összefüggésben elrendelt tényfeltáró eljárása eredményeként a mulasztást elkövető előadóval szemben szakszerűtlen, hanyag munkavégzés fegyelemsértés megalapozott gyanúja miatt fegyelmi eljárást rendelt el.

A vizsgálat megállapításai
A panaszos által benyújtott jogorvoslat idején hatályos Be. 195. § (1)-(4) bekezdésében foglaltak alapján, ha a határozatot hozó a panasznak három napon belül nem ad helyt, köteles azt haladéktalanul felterjeszteni az elbírálásra jogosulthoz. A nyomozó hatóság határozata elleni panaszt az ügyész, a hozzá érkezésétől számított tizenöt, megszüntető határozat esetén harminc napon belül határozattal bírálja el. 
Ennek értelmében az Érdi Rendőrkapitányságnak haladéktalanul, nem pedig 2007 szeptemberében történt megkeresésemet követően, majd tíz hónapnyi késéssel kellett volna továbbítani a panaszos által előterjesztett jogorvoslati kérelmet. A rendőrség súlyos mulasztást követett el azáltal, hogy nem tett eleget a jogszabályokban előírt intézkedési kötelezettségének. Ezen nem változtat az a körülmény sem, hogy a Budaörsi Városi Ügyészség 2007. szeptember 20. napján az elsőfokú határozatot helyben hagyó, a panaszos feljelentését elutasító határozatot hozott.
Az Alkotmánybíróság 3/2007. (II. 13.) AB határozatában elvi éllel rögzítette, hogy „értelmezésében az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog olyan alkotmányos alapjog, amely mindenkit megillet, akinek jogát, vagy jogos érdekét a bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés érinti. A jogorvoslathoz való jog tárgyát tekintve a bírói, illetőleg a hatósági döntésekre terjed ki. A jogorvoslathoz való jog tartalma az érdemi határozatok tekintetében a más szervhez vagy, magasabb fórumhoz fordulás lehetősége. A jogorvoslathoz való jog törvényben meghatározottak szerint gyakorolható, ezért az egyes eljárásokban eltérő szabályozás lehetséges. Az érintettnek tehát minden olyan esetben, amikor azt az adott jogszabály lehetővé teszi, meg kell adni a lehetőséget arra, hogy az általa sérelmezett döntés ellen jogorvoslattal éljen.
A fentiek alapján vizsgálatom során megállapítottam, hogy az Érdi Rendőrkapitányság eljárása a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, illetve a tisztességes eljárás elvével, valamint a jogorvoslathoz való joggal összefüggő visszásságot okozott.

Intézkedések
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20.§. (1) bekezdése alapján felkérem a Pest Megyei Rendőrfőkapitányság vezetőjét, hogy a feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság jövőbeli elkerülése érdekében hívja fel az alap- és fellebbezési eljárásban eljáró munkatársai figyelmét a törvényi határidők pontos betartására és annak – sokszor garanciális – jelentőségére.

Budapest, 2007. november 30.

Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról (Be.)(2006 decemberében hatályos szöveg)
64. § (1) Az egyes eljárási cselekmények teljesítésére nyitva álló időtartamot (határidő), illetve azt az időtartamot, amelynek két eljárási cselekmény között el kell telnie (időköz), a törvény határozza meg, és a határidőt a törvény alapján a bíróság, az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság állapítja meg. A határidőt órákban, napokban, hónapokban vagy években kell megállapítani. (2) Az órákban megállapított határidőbe minden megkezdett óra egész órának számít. A napokban megállapított határidőbe nem számít be az a nap, amelyre a határidő kezdetére okot adó körülmény esik (kezdőnap). A hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon végződik, amelynek száma a kezdőnapnak megfelel, ha pedig a hónapban nincs ilyen nap, a hónap utolsó napján. (3) Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti nap, a határidő a következő munkanapon jár le. (4) A bírósághoz, az ügyészhez, illetőleg a nyomozó hatósághoz intézett beadványnak és az előttük teljesíthető eljárási cselekménynek a határideje a hivatali munkaidő végével jár le. Nem számít a határidő elmulasztásának, ha a beadványt a határidő utolsó napján postára adták. (5) Az eljárási cselekmény elvégzésére meghatározott időpont a határnap. A határnapot a bíróság, az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság állapítja meg.
169. § (1) Az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság a kizárásról (32. §, 39. §), a védőnek a kirendelés alóli felmentéséről és a kirendelt védő díjának megállapításáról [48. § (6) és (9) bek.], a védő kirendelésének visszavonásáról, ha annak oka megszűnt [49. § (2) bek.], az igazolási kérelem elbírálásáról (66. §), a mulasztással és a meg nem jelenéssel okozott költség viselésére kötelezésről (69. §), az ügyek egyesítéséről, elkülönítéséről, áttételéről (72. §), a bűnügyi költség megállapításáról [74. § (2) bek.], a személyes költségmentességről, illetve az okozott költség viselésére kötelezésről [74. § (3)-(4) bek.], a tanú és a szakértő mentességre történt hivatkozásának el nem fogadásáról [94. §, 113. § (3) bek.], a szakértő kirendeléséről (100. §, 111. §), kizárásáról (103. §), felmentéséről (104. §), díjának megállapításáról [105. § (6) bek.], a tolmács kirendeléséről, kizárásáról, felmentéséről, díjának megállapításáról (114. §), a kényszerintézkedésekről (VIII. Fejezet) - kivéve a testi kényszer alkalmazását (163. §) -, a határozat kijavításáról [169. § (5) bek.], a feljelentés elutasításáról (174. §), az eljárás felfüggesztéséről (188. §), a felfüggesztett nyomozást követően az eljárás folytatásáról (188. §), a nyomozás megszüntetéséről (190. §, 192. §), a megszüntetett nyomozást követően az eljárás folytatásáról (191. §), az ügyész a szakértő bevonásáról (112. §), a nyomozás határidejének meghosszabbításáról (176. §), a nyomozás részbeni mellőzéséről (187. §) és a panasz elbírálásáról [195. § (4) bek.], a halaszthatatlan nyomozási cselekmény elleni jogorvoslat elbírálásáról [195. § (7) bek.] határozatot hoz. Az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság más intézkedéseit is határozatba foglalhatja.
174. § (1) Az ügyész a tudomására jutott feljelentést három napon belül határozattal elutasítja, ha magából a feljelentésből megállapítható, hogy a) a cselekmény nem bűncselekmény, b) a bűncselekmény gyanúja hiányzik, c) a büntethetőséget kizáró ok (Btk. 22. §) állapítható meg, d) eljárás halál, elévülés vagy kegyelem [Btk. 32. § a)-c) pont] folytán nem indítható, e) a magánindítvány, kívánat vagy feljelentés hiányzik, f) a cselekményt már jogerősen elbírálták. (2) Az (1) bekezdés a)-b), valamint d)-f) pontjában meghatározott esetekben, továbbá, ha a büntethetőséget a gyermekkor zárja ki [Btk. 22. § a) pont], a feljelentés elutasítására a nyomozó hatóság is jogosult. (4) A feljelentés elutasításáról értesíteni kell a feljelentőt és azt is, aki magánindítványt terjesztett elő. A feljelentést elutasító határozatot a nyomozó hatóság az ügyésznek haladéktalanul megküldi. (5) Ha a feljelentés elutasításakor az (1) bekezdés c) pontja esetén az ügyész a terheltet megrovásban (Btk. 71. §) részesíti, a megrovásban részesített panasza esetén a nyomozást el kell rendelni, kivéve, ha a feljelentés elutasításának más oka áll fenn.
195. § (1) Akire nézve az ügyész vagy a nyomozó hatóság határozata rendelkezést tartalmaz - ha e törvény kivételt nem tesz -, a határozat ellen a közléstől számított nyolc napon belül panasszal élhet. (4) Ha a határozatot hozó a panasznak három napon belül nem ad helyt, köteles azt haladéktalanul felterjeszteni az elbírálásra jogosulthoz. Az ügyész határozata elleni panaszt a felettes ügyész, a nyomozó hatóság határozata elleni panaszt az ügyész a hozzá érkezésétől számított tizenöt, megszüntető határozat esetén harminc napon belül határozattal bírálja el. (5) A panasz elbírálásáról a panaszt tevőt - a határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg a megváltoztatása esetén azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell. A panaszt elbíráló határozat ellen további jogorvoslatnak – a (6) bekezdés eseteit kivéve – nincs helye.
199. § (1) Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panasz alapján a) a feljelentést elutasító, illetőleg a nyomozást megszüntető határozatot hatályon kívül helyezi, és dönt a nyomozás elrendeléséről vagy folytatásáról, illetve a vádemelésről, b) a panaszt elutasítja, ha azt nem találja alaposnak.

23/2003. (VI. 24.) BM-IM együttes rendelet a belügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok nyomozásának részletes szabályairól és a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítésének szabályairól
1. § (1) E rendelet hatálya a Rendőrség és a Határőrség által folytatott büntetőeljárásokra terjed ki. (2) A Rendőrség és a Határőrség nyomozó hatóságai - szakmai feladataiknak megfelelően - nyomozó szervekre tagozódnak.
11. § A nyomozó szerv vezetője határidőt vagy határnapot állapít meg a nyomozási cselekmény, illetőleg a nyomozás elvégzésére, továbbá gondoskodik a határidők, határnapok nyilvántartásáról és megtartásáról.
140. § (1) A panaszt és az ellenvetést írásban vagy szóban lehet előterjeszteni. A szóban előterjesztett panaszt, illetve ellenvetést jegyzőkönyvbe kell foglalni. (2) Az érintett nyilatkozatai közül a) panasz az, amely valamely határozatot, annak rendelkezését vagy indokolását, b) ellenvetés az, amely valamely intézkedést vagy annak elmulasztását kifejezetten sérelmezi.