Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2047/2007. sz. ügyben

Előadó: dr. Litkey-Juhász Orsolya
Az eljárás megindulása
Az üdülőtulajdonos panaszos beadványában a veresegyházi hulladékszállítás rendjét tartotta sérelmesnek. Előadta, hogy a helyi rendelet alapján az állandó lakosok és az üdülőingatlan tulajdonosok ugyanakkora összegű díjat kötelesek fizetni, holott utóbbiak a hulladékkezelési közszolgáltatást nem veszik igénybe egész évben. Kifogásolta azt is, hogy a díj teljes évre került kivetésre, és annak csökkentésére nincs lehetőség. 
A panasz alapján az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye megsértésének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, melynek során Veresegyház Város Önkormányzat jegyzőjétől – rövid úton – bekértem Veresegyház Város Önkormányzat Képviselőtestületének a települési szilárd hulladék begyűjtésére, szállítására, kezelésére vonatkozó közszolgáltatás ellátásáról szóló 10/2005 (VI.01.) ÖR. rendeletét (a továbbiakban: Ör.).

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során a panaszos beadványát, az általa megküldött iratokat, valamint a jegyző által megküldött helyi rendeletet tekintettem át.
1. A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (Hgt.) 20. és 21. §-a szerint az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban tulajdonos) köteles a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni. A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást szervez, és tart fenn. 
A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet 5. §-a alapján a települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
A Hgt. kimondja, hogy a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan kell megállapítani (25. § (1) bekezdés). A Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése ugyancsak rögzíti, hogy „A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.”
A Hgt. szabályozása külön kitér az üdülőingatlan tulajdonosok díjfizetésére, amikor kimondja, hogy az általános arányossági követelményeken túl az üdülőtulajdonosok által fizetendő közszolgáltatási díjat a település jellegére tekintettel, az állandó lakóingatlan tulajdonosára meghatározott díjjal arányosan kell megállapítani (25. § (2) bekezdés). 
Az Alkotmánybíróság 54/1998. (XI. 27.) AB határozatában felhívta a figyelmet arra, hogy a „szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása olyan alapvető követelmény az önkormányzatokkal szemben, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásuk során maradéktalanul érvényesíteniük kell”.
Az Alkotmánybíróság – összhangban a Hgt. rendelkezéseivel – elvi álláspontja szerint, a közszolgáltatás szempontjából értékelhető körülményeik tekintetében különböző személyek (egységes személycsoportok) között különbséget kell tenni. A különbségtételnek a körülmények különbözőségéhez kell igazodnia, és azzal arányban kell állnia. Ha a körülmények tekintetében értékelhető különbség nincs, akkor a különbségtétel tilos, mert diszkriminatív.
A 44/2001. (XI. 17.) AB határozatában megállapította a testület, hogy a díjmegállapítás ellentétes a Hgt.-ben megállapított rendelkezésekkel, ha a helyi rendelet az üdülőterületi hulladékszállítás és ártalmatlanítás díját évi azonos összeg meghatározásával telkenként állapítja meg, és így nem veszi figyelembe – többek között – a kezelt hulladék mennyiségét.
Megfelel ugyanakkor a különbségtételnek az AB gyakorlata szerint a 7 hónapos kötelező igénybevétel: az 570/B/2002. AB határozat rögzíti, hogy ha az önkormányzati rendelet az üdülőingatlan tulajdonosok esetében a közszolgáltatás kötelező igénybevételét április 1-jétől október 31-ig rendeli el, a felhatalmazás kereteit nem lépi túl. 
Hangsúlyoznom kell, hogy az üdülőtulajdonosok ingatlanjaikat az év egy meghatározott időszakában használják csak, a lakóingatlanok és az üdülőingatlanok tulajdonosainak helyzete lényegesen különbözik egymástól, ezért a közszolgáltatásért azonos mértékű díj fizetésére nem kötelezhetőek. Ennek figyelembevételével megfelel az ombudsmani gyakorlat szerint az arányosság követelményének, ha a szolgáltatás üdülőterületen például április 1-jétől október 31-ig tart. Ekkor már ugyanis a helyi rendelet kellően differenciált rendelkezéseket tartalmaz az (üdülő)ingatlantulajdonosok helyzetének értékelésére, tekintettel arra, hogy a szolgáltatást is ebben az időtartamban biztosítja számukra. Gyakorlatom szerint nem felel meg ugyanakkor az arányosság követelményének már az sem, ha az állandóan és az idényjelleggel lakott ingatlanra megállapított díjak közötti különbség éves szinten az állandó lakosok javára mindössze kb. 2000 Ft az állandó lakosoknál 52 alkalommal, míg az idényjelleggel lakott területen (üdülőkön) 40 alkalommal történik ürítés, tehát minimális különbség van az üdülőtulajdonosok és az állandó lakosok között (OBH 3678/2005.)
A konkrét esetben az Ör. díjtételeket tartalmazó táblázata alapján az állandóan és az idényjelleggel lakott ingatlanra megállapított díjak között nincs különbség. A szabályozás az üdülőingatlanok tulajdonosai díjfizetési kötelezettségét az állandó lakosok számára meghatározott díjjal azonosan, évi 6000 Ft-ban állapítja meg.
Az Ör. szerint az üdülőtulajdonosok is egész évben kötelesek a települési szilárd hulladék elszállításáért díjat fizetni, annak ellenére, hogy nem használják egész évben az üdülőingatlant, amikor hulladék sem keletkezik az ingatlanukon, vagyis olyan szolgáltatásért fizetnek díjat, amelyet nem vesznek igénybe.
Hangsúlyoznom kell, hogy az állandó lakóingatlan tulajdonosra meghatározott díj arányos megállapítása állna összhangban a Hgt. rendelkezésével, a rendeletnek eltérő szabályokat kellene meghatároznia az üdülőtulajdonosokra.
Megállapítom, hogy az Ör. 1. számú mellékletében szereplő díjmegállapítási előírás ellentétes a Hgt. 25. § (1) és (2) bekezdéseiben megállapított díjmegállapítási rendelkezésekkel, különösen azért, mert nem veszi figyelembe a kezelt hulladék mennyiségét, ezzel a szóban forgó helyi szabályozás visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság, és a 44/A. § (2) bekezdésében kimondott azon alkotmányos elvvel összefüggésben, miszerint a helyi képviselő-testület feladatkörében alkotott rendelete nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
2. A Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése szerint a közszolgáltatási díj megállapítása az általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik, melyet a jogszabályban meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
Ugyanezen jogszabályhely (2) bekezdés a) pontja rögzíti, hogy az egységnyi díjtétel „a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja”.
A fizetendő közszolgáltatási díjat a (6) bekezdés határozza meg, mely szerint „A fizetendő közszolgáltatási díj: a települési szilárd hulladék esetében az egységnyi díjtétel és az ürítések mennyiségének, illetve gyakoriságának a szorzata”.
A Hgt. 23. §-a szerint a települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget. Mint arról már volt szó, a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan kell megállapítani (Hgt. 25. § (1) bekezdés).
Az Ör. 12. § (1) bekezdése szerint a díjfizetési időszak egy naptári évre vonatkozik, a szolgáltatás díját a gyűjtőtartályok száma és űrtartalma alapján kell megállapítani, a közszolgáltatás éves díját gyűjtőtartályonként az 1.sz. melléklet tartalmazza. Ugyanezen jogszabályhely (2) bekezdése értelmében a „díjat ingatlanonként, amennyiben az ingatlanon egynél több lakás van, akkor lakásonként kell megállapítani.”
Az Ör. 1. számú melléklete rögzíti, hogy: „2db 110 literes gyűjtőtartály – hetenként egyszeri ürítéssel – éves díja bruttó 6.000 Ft, amelynek elszámolása negyedévente történik.”
Az Ör. 6. § (5) bekezdésben meghatározza, hogy különböző űrmértékű gyűjtőedényzetek igénybevétele esetén mekkora lehet a gyűjtőtartályban elhelyezett szilárd hulladék súlya – ezzel úgy tűnik, hogy különböző méretű edényzetek használhatók – az Ör. 1. sz. mellékletében ugyanakkor a kivetett díj ingatlanonként egységesen, 110 literes hulladékgyűjtő edény alapulvételével került megállapításra.
Az Ör. 1. sz. melléklete szerint a hulladékkezelés éves díja 6000 Ft és – mind az állandó lakosok, mind az üdülőtulajdonosok esetében – a fizetendő hulladékszállítási díj összege nem differenciált, a 110 literes edényzetnél kisebb edényméretet nem vesz figyelembe. Az Ör. alapján a közszolgáltató valamennyi ingatlantulajdonos számára, ingatlanonként - függetlenül a háztartásban keletkezett hulladék mennyiségétől -, 110 literes gyűjtőedény után számlázza a közszolgáltatás díját.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott a hulladékszállítási díj megállapításával. Így az 52/1998. (XI. 27.) AB határozatban kimondta, hogy az "igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósíthatja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja". A 12/2000. (III. 31.) AB határozatban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy "A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti azt az önkormányzatokkal szembeni követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározása során a díj összegét nem a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem más mutatóhoz (pl. lakásban élő személyek száma, lakóegységek és más helyiségek száma, kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására" (ABH 1998. 492, 495.). 
Kimondta az Alkotmánybíróság azt is, hogy a "közületi díjmegállapítás (szemétszállításra használt edénytérfogat + gyűjtési gyakoriság) már alkalmas a szemét ténylegesen elszállított és ártalmatlanításra kerülő munkamennyiség, mint szolgáltatás, és az ehhez kapcsolódó díj, mint ellenszolgáltatás arányosságának megállapítására. A közületi szemétszállítási és ártalmatlanítási szolgáltatás díjfizetési kötelezettségének meghatározása, vagyis a szerződött űrtartalmú szeméttároló edénynek a gyűjtési gyakoriságon alapuló szolgáltatási díja okkal vélelmezhetően a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás tényleges egyenértékűségének érvényesüléséhez vezet. (...) Mivel a tárolóedények űrtartalma és a szemétszállítás gyakorisága a kibocsátott szemét tényleges mennyiségét tükröző normaszámítási mód, az erre alapított szolgáltatási díj megállapítás tehát a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányosságát tükrözi" (48/2000. (XII. 18.) AB határozat).
A konkrét esetben a hulladékszállítási díj éves összege ingatlanra lett megállapítva, függetlenül annak típusától (így a lakás, üdülés, pihenés céljára használt ingatlan, üres telek), és függetlenül a használni kívánt edényzet méretétől is. A rendelet nem mondja ki, hogy az eltérő űrmértékű hulladékgyűjtő edényeket igénybe vevők különböző összegű díjak fizetésére kötelesek, ehelyett az eltérő űrmértékű hulladékgyűjtő edények ürítését azonos összegben határozza meg, egy méretű – 110 literes – kizárólagos igénybevételét teszi lehetővé.
Ezen túlaz Ör. kifogásolt előírása a Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésében foglaltakkal ellentétben, a lakossági szilárdhulladék-szállítás és -ártalmatlanítás éves díját ingatlanonként állapítja meg.
Megállapítom, hogy Veresegyház Város Önkormányzat vizsgált rendeletének 1. számú melléklete visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével és azzal az ugyancsak az Alkotmányban rögzített rendelkezéssel összefüggésben, mely szerint a helyi képviselő-testület rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az adott esetben ez azt jelenti, hogy a rendelet azzal, hogy a 110 literes gyűjtőedénynél kisebb edényt nem biztosít a kevesebb hulladék elszállítását igénylő lakosok számára, valamint a közszolgáltatás díját ingatlanonként azonos összegben, egy méretű edényzetre számítva határozza meg, nem biztosítja az arányos díjfizetés lehetőségét, vagyis nem felel meg a magasabb szintű jogszabályokban, így a Hgt-ben és a Korm. rendeletben foglalt, szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága elve követelményének.
3. A vizsgálat során észleltem azt is, hogy az Ör. 1. számú melléklete a közszolgáltatás díját ÁFÁ-val együtt határozza meg.
A Korm. rendelet 7 §. (1) bekezdése szerint „a közszolgáltatási díj megállapítása az általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik.”
Megállapítom, hogy a vizsgált helyi rendeletben meghatározott ÁFÁ-val növelt díjtétel megállapítása visszásságot okoz a jogbiztonság követelményével összefüggésben, mivel – a Korm. rendelet kötelező előírása ellenére – a díjtétel az ÁFA összegét is tartalmazza.
4. További problémát vet fel az Ör. azon hiányossága, hogy nem határozza meg a közszolgáltatót. 
A Hgt. 23. § b) pontja szerint a települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg – többek között – a közszolgáltatót.
Megállapítom, hogy a vizsgált helyi rendelet visszásságot okoz a jogbiztonság követelményével összefüggésben amiatt is, hogy a Hgt. kötelező előírása ellenére a közszolgáltatót nem nevezi meg.

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy Veresegyház Város Önkormányzat Képviselőtestületének 10/2005 (VI. 01.) ÖR. számú rendelete – a települési szilárd hulladék begyűjtésére, szállítására, kezelésére vonatkozó közszolgáltatás ellátásáról – a hulladékszállítási díj mértékére vonatkozó előírásai teljes mértékben megfelelnek-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet szabályainak. Amennyiben vizsgálata eredményeként szükségesnek tartja, úgy kezdeményezze a rendelet módosítását.
Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2007. április 4.
Takács Albert sk.
Melléklet: az alkalmazott jogszabályok
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. (2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg: a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait; b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni; c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit; d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit; e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört; f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét; g) a közszolgáltatással összefüggő személyes adatok (közszolgáltatást igénybe vevő neve, lakcíme, születési helye és ideje, anyja neve) kezelésére vonatkozó rendelkezéseket; h) a gazdálkodó szervezet számára - a 20. § (4) bekezdésében meghatározott kivétellel - a gazdasági tevékenységével összefüggésben keletkezett, nem elkülönítetten gyűjtött és a 13. § alapján nem hasznosított vagy ártalmatlanított hulladéka tekintetében a közszolgáltatás kötelező igénybevételét a 21. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a) a közszolgáltatás jellegét, b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni. (2) Az üdülőingatlan tulajdonosok esetében a közszolgáltatás díját, az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, tekintettel a település jellegére, az állandó lakóingatlan tulajdonosára meghatározott díjjal arányosan kell megállapítani.
27. § (1) A települési hulladékkezelési közszolgáltatást ellátó közszolgáltató feladata a környezetvédelmi előírások megtartása mellett - az önkormányzati rendeletben előírt módon - a települési hulladék ingatlantulajdonosoktól történő begyűjtése, elszállítása a települési hulladékkezelő telepre, illetőleg a települési hulladék kezelése, kezelő létesítmény üzemeltetése, a szolgáltatás folyamatosságának biztosítása.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
2. § (3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására. (5) A közszolgáltatási díj nem tartalmazhat indokolatlan megkülönböztetést a különböző fogyasztók, illetve fogyasztói csoportok között.
3. § (1) A települési hulladék kezelésének díját az önkormányzat a következő díjfizetési időszakra állapítja meg. A díjfizetési időszakot - amely legalább egy év - és annak kezdetét az önkormányzat rendeletében határozza meg.
4. § (1) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díját az önkormányzat képviselő-testülete a rendeletében meghatározott közszolgáltatással arányosan állapítja meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
6. § (1) A közszolgáltatás díját úgy kell meghatározni, hogy a) a tartós működéshez szükséges nyereség fedezetének, illetve az indokolt költségek és ráfordítások megtérülésének biztosítására alkalmas legyen és b) ösztönözzön a közszolgáltatás biztonságos és legkisebb költségű ellátására, a közszolgáltató kapacitásának hatékony kihasználására, valamint a hulladékkeletkezés csökkentésére és a hatékony hulladékgazdálkodásra. (2) Indokolt költségnek és ráfordításnak minősül különösen a hulladékbegyűjtés, -szállítás és -ártalmatlanítás gyakorlásához szükséges, a hulladékártalmatlanító létesítmények, illetve a leeresztő helynek a közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási költségei és ráfordításai, a környezetvédelmi kiadások és ráfordítások, valamint a közszolgáltatás körében működtetett létesítmények utógondozásának és monitorozásának a díjfizetési időszakra vetített költsége.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása az általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani. Települési szilárd hulladék esetében a várható szolgáltatási mennyiség a településen szolgáltatást igénybe vevők számának és a fajlagos hulladékmennyiségnek a szorzata. A fajlagos hulladékmennyiség meghatározása a díjkalkuláció része, amelyet az előző évi tényleges szolgáltatási mennyiség alapján kell számítani. (2) Az egységnyi díjtétel: a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja; (6) A fizetendő közszolgáltatási díj: a) a települési szilárd hulladék esetében az egységnyi díjtétel és az ürítések mennyiségének, illetve gyakoriságának a szorzata;
8. § (4) A közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybevevője számla ellenében, meghatározott időszakonként, utólag köteles megfizetni. A vegyesen gyűjtött települési szilárd hulladék begyűjtésére szolgáló zsáknak a közszolgáltatótól való megvásárlása, egyidejűleg jelenti a térfogattal azonos hulladékmennyiség kezelési költségének megfizetését is. (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.
9. § (1) Az önkormányzat rendeletében meghatározza a közszolgáltatási díjat és a díjalkalmazás feltételeit.

Veresegyház Város Önkormányzat Képviselőtestületének 10/2005 (VI.01.)  ÖR. számú rendelete a települési szilárd hulladék begyűjtésére, szállítására, kezelésére vonatkozó közszolgáltatás ellátásáról
3. § (1) A rendelet hatálya Veresegyház Város teljes közigazgatási területén, a településen keletkező szilárd halmazállapotú hulladék kezelésével kapcsolatos közszolgáltatásra vonatkozóan kiterjed valamennyi ingatlan tulajdonosára, birtokosára, bérlőjére, illetve más jogcímen az ingatlan használójára (a továbbiakban : tulajdonos) függetlenül attól, hogy az ingatlan tulajdonosa természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező más gazdasági szervezet, illetve ezek közössége.
6. § (5) A gyűjtőtartályban elhelyezett szilárd hulladék súlya a./ 50 literes gyűjtőtartály estén legfeljebb 25 kg
b./ 110 literes gyűjtőtartály estén legfeljebb 50 kg
c./ 1100 literes gyűjtőtartály estén legfeljebb 250 kg
12. § (1) A helyi közszolgáltatás igénybevételi díját az ingatlan tulajdonosa a szolgáltató vagy az általa megbízott díjbeszedő részére köteles megfizetni. A díjfizetési időszak mindig egy naptári évre vonatkozik. A szolgáltatás díját a gyűjtőtartályok száma és űrtartalma alapján kell megállapítani. A közszolgáltatás éves díját gyűjtőtartályonként az 1.sz. melléklet tartalmazza. (2) A díjat ingatlanonként, amennyiben az ingatlanon egynél több lakás van, akkor lakásonként kell megállapítani
17. § g) szolgáltató: Veresegyház Város közigazgatási területén a települési szilárd hulladék gyűjtésére kizárólagos jogot szerzett vállalkozás vagy gazdálkodó szervezet
1. számú melléklet
A hulladékszállítás díjáról a 10/2005 (VI.01.)  ÖR. számú rendelethez
2db 110 literes gyűjtőtartály – hetenként egyszeri ürítéssel – éves díja bruttó 6.000 Ft, amelynek elszámolása negyedévente történik. A szolgáltatás díjának beszedése és a lakosság értesítése a GAMESZ feladatkörébe tartozik. A díj tartalmazza a begyűjtés, szállítás, lerakás és ártalmatlanítás költségeit.