Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1960/2007. sz. ügyben
Előadó: dr. Hajas Barnabás

Az eljárás megindítása
Két magánszemély fordult közös panasszal Hivatalomhoz, akik beadványukban Tordas Község Önkormányzata Képviselőtestületének 2007. február 26-i ülésén történteket sérelmezték. A beadvány szerint a képviselőtestület ülését 18 órára hívták össze, azonban az még 19 óra 30 perckor is határozatképtelen volt. Miután a polgármester a határozatképtelenséget bejelentette, az ülésen megjelent állampolgárok, civil szervezetek képviselői az ülés helyéről eltávoztak. A panasz szerint 22 óra 30 perc körül megérkezett egy képviselőtestületi tag, akinek jelenlétével határozatképessé vált a képviselőtestület ülése, így azt megtartották. A panaszosok szerint a polgármester megsértette a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény rendelkezéseit, valamint az önkormányzat szervezeti és működési szabályzatát, mivel az ülésen végül a lakosság nem vehetett részt. 
Tekintettel arra, hogy a beadványban felvetett probléma alapján a jogállamiság elve (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja nem volt kizárható, a panasz alapján vizsgálatot rendeltem el, melynek eredményes lefolytatása érdekében a Közép-dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal vezetőjét vizsgálat tartására és iratok megküldésére kértem.

A megállapított tényállás
A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a képviselőtestület 2007. február 26-án 18 órára szabályszerűen összehívott ülése többórás késéssel, 22 óra 30 perc körül kezdődött el. Az iratok azonban nem támasztják alá a panaszosok azon állítását, hogy a polgármester az ülés határozatképtelenségét bejelentette volna. A helyettes jegyző tájékoztatása szerint a polgármester az ülést nem nyitotta meg, és határozatképtelenség miatt nem zárta be, hanem annyit közölt, hogy „egyelőre nem vagyunk határozatképesek, ezért javaslom, hogy kötetlen beszélgetés keretében hallgassuk meg a megjelent pályázókat”. A képviselőtestületi ülés – a panaszosok és a helyettes jegyző egybehangzó nyilatkozata szerint – valóban 22 óra 30 perc körül kezdődött, ugyanis akkor érkezett meg a határozatképesség eléréséhez szükséges tagja. A polgármester ekkor nyitotta meg az ülést. A helyettes jegyző a képviselőtestület ülésének megtartását a halaszthatatlan napirendek megtárgyalásával és az azokban szükséges döntések meghozatalával (határidejük február 28. volt) indokolta.
A közigazgatási hivatal vezetője utólagos törvényességi ellenőrzés keretében tapasztaltak alapján – többek között a képviselőtestület ülésének kezdési időpontja, a pályázó védőnők nem testületi ülés keretében való meghallgatása, valamint a jegyzőkönyv határidőn túli felterjesztése – törvényességi felhívással fordult a képviselőtestülethez, minderről a panaszosokat is tájékoztatta.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
42. § A község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye választópolgárainak közösségét megilleti a helyi önkormányzás joga. A helyi önkormányzás a választópolgárok közösségét érintő helyi közügyek önálló, demokratikus intézése, a helyi közhatalomnak a lakosság érdekében való gyakorlása.

A vizsgálat megállapításai
Megállapítottam, hogy a képviselőtestületi ülés nem a meghívóban szereplő időpontban, hanem 4 és fél órával később, meglehetősen késői időpontban került megtartásra. A nyilvános képviselőtestületi ülésen megjelent érdeklődő állampolgárok a meghívóban szereplő időpontot követő mintegy 1 óra elteltével, de még az ülés megnyitása előtt eltávoztak a helyszínről. Nincs olyan szabály, amely lehetővé tenné a képviselőtestületi ülés meghívóban megjelölttől eltérő időpontban való megtartását. Mindebből pedig az következik, hogy az ülést a meghívóban szereplő időpontban kell megtartani. Ennek értelmében a képviselőtestületi ülést is 18 órai kezdettel – nem pedig éjjel – kellett volna megtartani. Igaz ugyan, hogy sem a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.), sem Tordas Község Önkormányzata Képviselőtestületének a Szervezeti és Működési Szabályzatról szóló 7/2003. (IV. 23.) sz. rendelete (a továbbiakban: SzMSz) nem tartalmaz arra vonatkozó rendelkezést, hogy mennyi várakozási idő elteltével kell kimondani, hogy az ülés – határozatképtelenség miatt – nem tartható meg, de ebből nem következik, hogy a meghívóban szereplőtől eltérő időpontban megtartható. A polgármester akkor járt volna el helyesen, ha megnyitotta volna az ülést, egyben – függetlenül attól, hogy emiatt a testület nem tudja döntését határidőre meghozni – kimondta volna, hogy a határozatképesség hiánya miatt azt nem tartják meg. Ezt követően a polgármester az Ötv. 12. § (2) bekezdésében biztosított jogkörével élve új időpontra összehívhatta volna a képviselőtestület rendes, vagy rendkívüli ülését. (Megjegyzem, hogy a panasszal érintett esetben nem egyik napról a másikra fellépő, sürgős ügyben kellett dönteni a képviselőtestületnek. A tervszerű testületi munka az ilyen helyzetek kialakulásának kockázatát elenyésző mértékűre csökkenthetik. Arra is felhívom a figyelmet, hogy a polgármesternek a vizsgált ügyben is lett volna lehetősége rendkívüli ülés összehívására, annak megtartásával pedig határidőben meghozhatta volna döntését a képviselőtestület.)
Az Ötv. 19. § (1) bekezdése értelmében a települési képviselő a település egészéért vállalt felelősséggel képviseli a választóinak az érdekeit. Ugyanezen § (2) bekezdésének f) pontja szerint a települési képviselő köteles részt venni a képviselőtestület munkájában. A panasszal érintett helyzet tehát nem alakulhatott volna ki, ha a települési képviselők eleget tettek volna törvényi kötelezettségüknek. 
A fentiek eredményeként a képviselőtestületi ülést nem a meghívóban szereplő időpontban tartották meg. Mindez pedig a jogállamiság elvével, valamint a helyi önkormányzáshoz való joggal összefüggő visszásságot okozott.

Intézkedéseim:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem Tordas Község Képviselőtestületénél, hogy a visszásság megelőzése érdekében a jövőben pontosan, a meghívóban, munkarendben stb. megjelölt időpontban tartsa meg üléseit.
Ugyancsak az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem Tordas Község polgármesterénél, hogy amennyiben azt tapasztalja, hogy a meghívóban, munkarendben stb. megjelölt időpontban a képviselőtestület határozatképtelen, az ülést nyissa meg, állapítsa meg a határozatképesség hiányát, majd az ülést rekessze be, ezt követően pedig hívja össze a képviselőtestület rendes, vagy rendkívüli ülését.
Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felhívom az önkormányzati és területfejlesztési minisztert, hogy hívja fel valamennyi helyi önkormányzat figyelmét a feltárt problémára.

Budapest, 2007. május 23.

Takács Albert sk.