Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1772/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a közműszolgáltató a véleménye szerint elévült szennyvízdíj hátralékára vonatkozó fizetési kötelezettségét az ivóvíz korlátozásával kényszeríttette ki.
A panasz alapján felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság követelménye sérelmének a gyanúja, ezért vizsgálatot indítottam. A vizsgálat elrendelésével egyidejűleg, az ügyre vonatkozó tájékoztatást kértem az Észak-zalai Víz- és Csatornamű Zrt-től, a Fogyasztóvédelmi Felügyelőség Zala Megyei Kirendeltségétől, valamint állásfoglalást kértem a Környezetvédelemi és Vízügyi Minisztériumtól.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A megállapított tényállás
A szolgáltató 2001-2002-ben ún. füstöléses eljárás módszerével ellenőrizte a csatornarákötéseket abból a célból, hogy felkutatassa azokat a fogyasztókat, akik a szolgáltatást igénybe veszik, de a szolgáltatásért díjat nem fizetnek. Az eljárás következtében több fogyasztóról (köztük a panaszosról) is megállapították, hogy a csatornahálózatot használja, azonban a szolgáltató nyilvántartásában nem szerepel, a használatért díjat nem fizet.
Ezt követően a Zrt. nyilatkozattételre kérte az érintett felhasználókat. A panaszos a kérésnek nem tett eleget, csak a polgármesteri hivatal megkeresésére nyilatkozott az ingatlanán keletkező szennyvíz városi szennyvízcsatorna-hálózatba juttatásáról.
A Zrt. 2002. februárjában kelt levelében felszólította a fogyasztót, hogy 1997. évre visszamenőleg fizesse meg a késedelmi kamattal növelt 86.349 Ft szennyvízdíjat és fizetési határidőként július 20-át jelölte meg. A panaszos kifogásában a számlázás jogtalanságára hivatkozott. Ezt követően a szolgáltató a késedelmi kamat követelésétől eltekintett és a fizetendő díjat 75.575 Ft-ban állapította meg, az esedékesség időpontját pedig 2002. október hónapban határozta meg. A panaszos továbbra is a számla kiállításának jogosságát vitatta a szolgáltatónál, amely válaszában kifejtette, hogy nincs módjában az igénybevett szolgáltatásért járó díjtól eltekintetni, ugyanakkor felajánlotta a részletfizetés lehetőségét, amellyel a fogyasztó nem élt és továbbra sem tett eleget fizetési kötelezettségének. 
A díjhátralék behajtása érdekében a szolgáltató 2007. februárjában fizetési felszólítást bocsátott ki, egyben felhívta a panaszos figyelmét arra, hogy amennyiben fennálló tartozását nem rendezi, korlátozni fogja az ivóvíz szolgáltatást, továbbá annak költségeit (45.000 Ft + ÁFA) is a fogyasztóra terhelik, amennyiben a korlátozás technikai előkészítésekor, az ingatlanon elhelyezkedő vízmérőaknához nem férnek hozzá és ezért a szükséges munkálatok elvégzése a közút felbontásával járna. A Zrt. a vízszolgáltatás korlátozását a panaszos ingatlanán kívül 2007. februárjában végezte el.
A panaszos ezt követően a fogyasztóvédelmi felügyelőséghez fordult, a felügyelőség azonban kérelmét elutasította, mert „megállapították, hogy a vízmű követelése megalapozott. A nyilvántartási rendszerükben nincs nyoma annak, hogy a panaszos által kifogásolt 75.572 Ft befizetésre került volna. Tekintettel arra, hogy a befizetés tényét nem tudja a bejelentő igazolni, a vízmű adatait el kell fogadnunk.”

A vizsgálat megállapítása
A beadvány vizsgálatánál a kiinduló pontot a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény (tv.) 13. § (1) bekezdése jelenti, amely értelmében „A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.” E szakasz határozza meg azt is, hogy a fenti tevékenységekre a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) szerződésekre, valamint a közüzemi szerződésre vonatkozó különös szabályait kell alkalmazni. A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Kormány rendelet (Korm. r.) részletesen szabályozza a szerződéses feleket megillető jogokat és kötelezettségeket.
A Ptk. 198. §-ának értelmében „A szerződésből kötelezettség keletkezik a szolgáltatás teljesítésére és jogosultság a szolgáltatás követelésére.” Ez azt jelenti, hogy a szerződés tárgya az a szolgáltatás, amelyet a jogosult a kötelezettől követelhet, illetőleg amelyet a kötelezett a szerződés szerint teljesíteni köteles. A szerződés tárgya (szolgáltatás) valamely dolog adására, tevékenységre, tevékenységtől való tartózkodásra vagy más magatartásra irányulhat.
A Ptk. 387. §-a a közüzemi szerződés fogalmát rögzíti mely szerint: „Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a felhasználó számára folyamatosan és biztonságosan a felhasználó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a felhasználó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.” A Ptk Kommentárja értelmében „a tv-nek már e szakaszából is megállapítható, hogy a szolgáltató gazdálkodó szervezet kötelezettségei mentesek a közhatalmi jellegzetességektől, a szolgáltató és a fogyasztó viszonyában a fogyasztó igényének van meghatározó szerepe, a közüzemnek folyamatosan és biztonságosan kell teljesítenie a fogyasztó igénye szerint meghatározott szolgáltatást.”
A Korm. r. 3. §-a részletezi a konkrét szerződés tartalmi elemeit, vagyis azt, hogy a szolgáltatóval kötött szerződésnek egyebek mellett tartalmazni kell a szerződés tárgyának fontosabb műszaki jellemzőit, a mennyiségi és minőségi adatait. 
A Ptk. 388. § (3) bekezdése értelmében a szolgáltató a teljesítést csak jogszabályban meghatározott esetekben korlátozhatja. A Vgtv. is rendelkezik a szolgáltatás igénybevételéért fizetendő díjról, amelynek elmaradása miatt a meghatározott feltételek biztosítása mellett lehetőséget ad a vízszolgáltatás korlátozhatóságára. A Korm. r. 9. §-a részletezi a szolgáltatás korlátozhatóságának eljárási szabályait, vagyis ha a fogyasztó nem fizeti meg a díjat, az ivóvízellátás – kivételekkel és a feltételek betartása mellett – időben és mennyiségben korlátozható. A szennyvíz szolgáltatás korlátozását a Korm. rend. kizárja, e szabályozási megoldásban hangsúlyt kaptak mind a közegészségügyi indokok, mind pedig a technikai kivitelezési lehetőségek korlátai is.
A fenti szabályok összevetéséből megállapítható, hogy a közmű egy a szerződésben meghatározott szolgáltatás teljesítésére vállalkozik, amelyért a fogyasztó köteles díjat fizetni. A fogyasztó által a szerződésben meghatározott díj meg nem fizetése esetén a szolgáltató a szerződésben meghatározott szolgáltatásának (jogszabály által lehetővé tett) korlátozásával élhet. Jelen esetben bár a szolgáltató a fogyasztók számára két különböző szolgáltatást is (ivóvíz- és szennyvíz szolgáltatást) biztosít(hat), mindkét szolgáltatást az annak tárgyát képező szerződés alapján végzi. A szolgáltatót azonban önmagában az a tény, miszerint ugyanazon fogyasztó részére különböző tárgyú szerződéses jogviszonyokból eredő, eltérő szolgáltatásokat biztosít, nem hatalmazza fel arra, hogy az egyik szolgáltatásából (szennyvíz) eredő díjhátralék behajtása érdekében az általa ugyancsak biztosított másik szolgáltatás (ívóvíz) folyamatosságát korlátozza.
A Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium szakállamtitkárának véleménye is a fenti álláspontomat támasztja alá. „Az ivóvízellátás korlátozására szennyvízelvezetés díjának késedelme, elmaradása esetén – mivel az egy másik szolgáltatás, egy másik jogviszony – nincsen lehetőség. A szolgáltató és a fogyasztó között a szennyvízelvezetéssel kapcsolatban keletkezett vita végső soron a bírósági útra tartozik.”
Tekintettel arra, hogy a fogyasztó a szolgáltatást igénybe vette és azért díjat nem fizetett, a szolgáltató követelése jogos, a Ptk. vonatkozó (324-327. §) szabályai szerint a követelés nem évült el, erre a körülményre a panaszos megalapozatlanul hivatkozik. Főszabályként a követelés öt év alatt évül el. Az elévülés akkor kezdődik, amikor a követelés esedékessé válik, vagyis amikor a kötelezett a teljesítésre köteles.
A szolgáltató díjhátralék behajtására tett intézkedése azonban nem felel meg a rá vonatkozó előírásoknak, továbbá visszásságot idéz elő az általam vizsgált alkotmányos elvvel összefüggésben.

Intézkedés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bekezdés alapján kezdeményezem, hogy jelentésem megállapításai alapján a Zalavíz Zrt. vizsgálja felül eddigi álláspontját, és térítse vissza szabálytalan intézkedésével a panaszosra áthárított költségeket és annak kamatait.

Budapest, 2007. december 14.

Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
A szerződés tartalma és tárgya
226. § (1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit, és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
(2) Jogszabály a hatályba lépése előtt megkötött szerződések tartalmát csak kivételesen változtathatja meg. Ha a szerződés megváltozott tartalma bármelyik fél lényeges jogos érdekeit sérti, a fél kérheti a bíróságtól a szerződés módosítását, vagy - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a szerződéstől elállhat.
(3) Hatósági ár megállapítására külön törvény szerint kerülhet sor.
227. § (1) A szerződésben kikötött szolgáltatás valamely dolog adására, tevékenységre, tevékenységtől való tartózkodásra vagy más magatartásra irányulhat.
(2) A lehetetlen szolgáltatásra irányuló szerződés semmis.
Elévülés
324. § (1) A követelések öt év alatt elévülnek, ha jogszabály másként nem rendelkezik.
(2) A főkövetelés elévülésével az attól függő mellékkövetelések is elévülnek. A főköveteléstől független mellékkövetelések elévülése a főkövetelést nem érinti.
(3) A követelés elévülése az azt biztosító kézizálogból való kielégítést nem akadályozza.
325. § (1) Az elévült követelést bírósági úton érvényesíteni nem lehet.
(2) A felek rövidebb elévülési határidőben is megállapodhatnak; a megállapodás csak írásban érvényes. Az egy évnél rövidebb elévülési határidőt a felek írásban legfeljebb egy évre meghosszabbíthatják, egyébként az elévülési határidők meghosszabbítására irányuló megállapodás semmis.
326. § (1) Az elévülés akkor kezdődik, amikor a követelés esedékessé vált.
(2) Ha a követelést a jogosult menthető okból nem tudja érvényesíteni, az akadály megszűnésétől számított egy éven belül - egyéves vagy ennél rövidebb elévülési idő esetében pedig három hónapon belül - a követelés akkor is érvényesíthető, ha az elévülési idő már eltelt, vagy abból egy évnél, illetőleg három hónapnál kevesebb van hátra. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni akkor is, ha a jogosult a lejárat után a teljesítésre halasztást adott.
327. § (1) A követelés teljesítésére irányuló írásbeli felszólítás, a követelés bírósági úton való érvényesítése, továbbá megegyezéssel való módosítása - ideértve az egyezséget is -, végül a tartozásnak a kötelezett részéről való elismerése megszakítja az elévülést.
(2) Az elévülés megszakadása, illetőleg az elévülést megszakító eljárás jogerős befejezése után az elévülés újból megkezdődik.
(3) Ha az elévülést megszakító eljárás során végrehajtható határozatot hoztak, az elévülést csak a végrehajtási cselekmények szakítják meg.
2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a felhasználó számára folyamatosan és biztonságosan a felhasználó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást - így különösen gázt, villamos energiát és vizet - nyújtani, a felhasználó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.
388. § (1) Jogszabály kimondhatja, hogy a szerződés a szolgáltatás igénybevételével jön létre.
(2) A szolgáltató a szerződés megkötését csak jogszabályban meghatározott esetekben tagadhatja meg, illetőleg a szerződés tartalmát csak jogszabályban meghatározott feltételektől teheti függővé.
(3) A szolgáltató a felhasználóval szemben a teljesítést csak jogszabályban meghatározott esetekben szüneteltetheti, illetőleg korlátozhatja.
(4) A szolgáltató a szerződést csak a jogszabályban meghatározott feltételek esetén mondhatja fel.

A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja - termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti - azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket - ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is - a Kormány rendeletben állapítja meg.

A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
1. § (1) A közműves ivóvízellátás és a közműves szennyvízelvezetés közüzemi szolgáltatás. A szolgáltatást végző (a továbbiakban: a szolgáltató) az ivóvízművek, illetőleg a szennyvízelvezető művek (a továbbiakban együtt: víziközművek) üzemeltetésével köteles a víziközmű hálózatba bekötött ingatlan tulajdonosának, illetőleg egyéb jogcímen használójának (a továbbiakban együtt: fogyasztó) ivóvizet szolgáltatni, illetőleg az ingatlanon keletkező szennyvizek - továbbá egyesített rendszerű szennyvízelvezetés esetén a csapadékvizek - összegyűjtését, károkozás nélküli elvezetését és tisztítását elvégezni (a továbbiakban: szolgáltatás).
3. § (1) A szolgáltatásra, illetőleg a szolgáltató részére végzett víz és szennyvíz átadás-átvételre a fogyasztónak a szolgáltatóval, illetőleg az átadónak az átvevővel szerződést kell kötnie, amely tartalmazza:
a) a szerződő felek és azonosító adatai körében a felek nevét, címét vagy jogi személy, illetőleg jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetén annak székhelyét, cégjegyzékszámát, továbbá természetes személy esetén a személyi adatok körében anyja nevét, születési helyét és idejét;
b) a szerződés tárgyának fontosabb műszaki jellemzőit, a mennyiségi és minőségi adatokat;
c) a szerződés időbeli hatályát, a szolgáltatás, illetőleg a víz- és szennyvízátadás megkezdésének időpontját;
d) a teljesítés helyét;
e) az ellenérték megállapításának, ezen belül a számlázásnak, a mérőeszköz leolvasásának és a számla kiegyenlítésnek a módját;
f) a szerződésszegés következményeit;
g) a fogyasztó, illetőleg az átvevő személyében bekövetkezett változás bejelentési kötelezettségét a szolgáltató, illetőleg átadó részére;
h) egyéb, a szerződő felek által lényegesnek tartott feltételeket.
9. § (1) Ha a fogyasztó a díjat a szerződésben rögzített feltételek szerint nem fizeti meg a mulasztásnak az e rendeletben meghatározott következményeire a szolgáltató - az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (a továbbiakban: ÁNTSZ) területileg illetékes intézetének egyidejű értesítése mellett - fogyasztó figyelmét felhívja.
(2) A szolgáltató a szolgáltatást a létfenntartáshoz, a közegészségügyi és tűzvédelmi követelmények teljesítéséhez, valamint az egészségügyi és gyermekintézmények ellátásához szükséges ivóvízellátás, továbbá a szennyvízelvezetésre irányuló szolgáltatás kivételével, az illetékes ÁNTSZ-nek az intézkedés bevezetését nyolc nappal megelőző értesítése mellett, az ÁNTSZ-nek az értesítésben foglaltakkal ellentétes állásfoglalása hiányában
a) időben és mennyiségben korlátozhatja,
b) kizárólag termelési célú ivóvíz-felhasználásnál szüneteltetheti, illetve három hónapon túli díjtartozás esetén további harmincnapos határidővel a szolgáltatási szerződést felmondhatja.
(3) A közegészségügyi követelmények teljesítéséhez szükséges ivóvízellátás akkor biztosított, ha az ivóvízellátás legalább 50 l/fő/nap mennyiségben, négy emeletnél nem magasabb lakóépület esetén legfeljebb 150 m távolságon belüli, négy emeletnél magasabb lakóépületben pedig négy emeletnél nem nagyobb szintkülönbséggel járó vízvételezési lehetőséggel (közkifolyóról, tűzcsapról, szállított vízből) adott.
(4) A díjhátralék megfizetésének igazolásától számított öt naptári napon belül a szolgáltatónak a (2) bekezdés a)-b) pontja szerinti intézkedéseket meg kell szüntetnie.
(5) Az ÁNTSZ-nek a (2) bekezdés szerinti, az értesítésben foglaltakkal ellentétes állásfoglalása hiányában a szolgáltató a bekötővezetéket leszűkítheti, lezárhatja.
(6) A szolgáltató a szolgáltatást a fogyasztó kérésére is szüneteltetheti, illetőleg megszüntetheti. Ennek költségei - ideértve a szolgáltatás újraindításának, továbbá a (2) és (4) bekezdés szerinti intézkedésnek a költségeit is - a fogyasztót terhelik.
23. § A fogyasztó a házi szennyvízhálózat üzemképes állapotának fenntartásáról, továbbá a szolgáltatásért járó díj megfizetéséről gondoskodni köteles.
24. § (1) A szennyvízelvezetési helyről a szennyvízelvezető műbe kerülő szennyvíz mennyisége méréssel, mérés hiányában pedig az adott helyen fogyasztott (számlázott) vízmennyiség alapulvételével állapítható meg.
(2) A szennyvízmennyiség-mérő működtetéséről, karbantartásáról, kalibrálásáról a fogyasztónak kell gondoskodnia.