Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1685/2007. sz. ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A Fejér Megyei Lakásotthon-hálózathoz tartozó, Mezőfalva, Bartók Béla utca 77. szám alatt található lakásotthonban 2006 márciusában – panaszbeadványra – megbízott munkatársaim helyszíni vizsgálatot tartottak. Ezt megelőzően a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala (a továbbiakban: megyei gyámhivatal) is végzett ellenőrzést a lakásotthonban, melynek eredményét is felhasználtam vizsgálatom összegzésekor. A megyei gyámhivatal vizsgálata több hiányosságot tárt fel. A feltárt hiányosságok orvoslására a fenntartó és a lakásotthon-hálózat igazgatója a szükséges intézkedéseket saját hatáskörükben megtették. Ezekre figyelemmel az OBH 1651/2006. számú jelentésemben országgyűlési biztosi intézkedést nem kezdeményeztem.
A 2006-ban folytatott helyszíni vizsgálat óta eltelt időt azonban elegendőnek tartottam arra, hogy az otthonban bekövetkezett változások eredménye értékelhető legyen. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  (Obtv.) 16. § (2) bekezdése értelmében hivatalból utóvizsgálatot indítottam. Vizsgálatom célja az volt, hogy jelenleg hogyan érvényesülnek a lakásotthonba helyezett gyermekek alkotmányos jogai.
A lakásotthonban megbízott munkatársaim 2007. március 5-én a Közép-dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala (a továbbiakban: megyei gyámhivatal) illetékes szakreferensével ismét helyszíni vizsgálatot folytattak. 

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztárság független, demokratikus jogállam.
15. § A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
Jelen vizsgálat idején a lakásotthonban tíz, 13-17 év közötti gyermek élt. A korábban is ebben a lakásotthonba helyezettek közül jelenleg öten élnek itt, ketten közülük 2007-ben nagykorúak lesznek. 2006-ban öt új gyermeket helyeztek a lakásotthonba és hat gondozott nagykorúvá vált. 4 gyermek a helyi, 2 gyermek a szomszédos település általános iskolájába jár. 3 gyermek Dunaújvárosba jár középiskolába, 1 dolgozik. 1 gyermek – a gyámhivatali határozat szerint – speciális ellátást igényelne. Őt a vizsgálat idején Budapesten kezelték.
Egy 17 éves fiú korábban a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Kalocsai Speciális Gyermekotthonában volt elhelyezve. Neki pszichiátriai kezelésre volna szüksége. A fiatal a kezelést nem fogadja el, időnként dührohamot kap, olyankor tör-zúz. A lakásotthon vezetőjének megítélése szerint ez a gyermek is – bár az a gyámhivatali határozatban nem szerepel –speciális ellátást igényelne.
A speciális ellátást igénylő gyermekek gondozására, nevelésére a lakásotthon körülményei, az ott dolgozók képzettsége nem alkalmas. A megyei gyámhivatal szakreferensének tájékoztatása szerint Fejér megyében nincs speciális gyermekotthon, vagy gyermekotthon speciális csoportja, így a speciális ellátást igénylő gyermeket a „normál” szükségletű gyermekeket gondozó intézményekbe kell elhelyezniük. 
Megállapítottam, hogy speciális ellátást igénylő gyermekek elhelyezésének Fejér megyében való megoldatlansága súlyosan sérti a gyermekeket az állam és a társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez, továbbá a lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő jogát.
A lakásotthont 1999-ben tetőtér beépítéses családi házból alakították ki. Az otthont megszüntetett gyermekotthon berendezéseivel, bútoraival szerelték fel.  A lakásotthonban 1999. óta nem volt bútorcsere.
2006-ban – a megyei gyámhivatal vizsgálatát követően – a lakásotthonban tisztasági festést végeztek. Az akkor megállapított hiányosságokat megszüntették (a radiátorokat légtelenítették, a bojlert kicserélték, a fürdőszobába piperepolcot, tükröt szereltek fel, az ablakot beüvegezték, a szekrényeket zárhatóvá tették, a szobában felszerelték a falvédőt).
A lakásotthon jelenlegi állapota: A közösségi helyiségenként funkcionáló nappali-étkezőben rend és tisztaság volt. A nappali-étkezőben ülőgarnitúra, asztal, székek és szekrény, televízió van. A konyha ugyancsak tiszta volt. A konyha melletti kis helyiségben helyezték el a hűtőszekrényt, amit zárva tartanak, mert abból egyes gondozottak úgy vettek el élelmiszert, hogy társaiknak már nem jutott. Ha valamelyik gyermek megéhezik, az ügyeletes nevelőnek, gyermekfelügyelőnek kell szólnia. 
A ház alsó szintjén a nappali-étkezőn és a konyhán kívül még két szoba, egy fürdőszoba található WC-vel, valamint a dolgozók számára egy mellékhelyiség. A földszinti két lakószoba a leányoké. Mindkét lakószoba háromágyas, az egyik szobában két ágy és egy fotelágy van. A fotelágy nem alkalmas arra, hogy gyermek rendszeresen azon aludjon.  
Az emeleti szint két szobájában a fiúkat vannak. Az egyik szoba négy, a másik két ágyas. A fiúk számára külön fürdőszobát és WC-t alakítottak ki. A kétágyas szoba ajtaját a Kalocsáról érkezett fiú dührohama során betörte, a lakásotthon vezetőjének tájékoztatása szerint az ajtó javítását megkezdték. 
A helyszíni vizsgálatkor látható volt, hogy az elmúlt évben csak a legszükségesebb intézkedéseket tette meg a fenntartó. A ház általános állapota lelakott.  A bútorok nagyon elhasználtak, a fiúk szobáik falát graffitiszerűen „dekorálták”. A lakószobák – annak ellenére, hogy azokat a gyermekek személyes tárgyaikkal is díszítik – nélkülözik az otthonosságot.  
A lakásotthon-vezető tájékoztatása szerint a Fejér Megyei Lakásotthon-hálózathoz tartozó lakásotthonok felújítása megkezdődött. A tervek szerint ezt a lakásotthont is fel fogják újítani.
A szobákat a gondozottaknak maguknak kell takarítani. Azok a szobák, ahol a gyermekek élnek rendetlenek, piszkosak. A lakásotthon vezetője próbálja a gyermekeket különböző módszerekkel motiválni (pl. takarítási verseny), de ez – főként a korábban is ebben a lakásotthonban élő gyermekek ellenállása miatt – kevés sikerrel jár.
Megállapítottam, hogy a sivár, minden egyéniesítést nélkülöző környezet sérti a lakásotthonba helyezett, gyermekvédelmi szakellátásban nevelkedő kiskorúak az Alkotmány 18 §-ában biztosított egészséges környezethez, és a 67. § (1) bekezdésben deklarált kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz fűződő jogát.
A lakásotthonban jelenleg dolgozók létszáma és képesítése megfelel a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet 1. és 2. számú mellékletében foglaltaknak.
Jelenleg a gyermekotthonba hetente jár pszichológus, fejlesztő pedagógus.  A lakásotthon-vezető meglátása szerint munkájuk általában pozitívan hat a gyermekekre. A Kalocsáról érkezett gyermek azonban szakmai segítségüket nem fogadja el, magatartása velük szemben elutasító.
A gyermekek többsége az otthonban dolgozó szakemberek személyét elfogadja, azonban az alapvető szabályokat, feladatokat, iránymutatásokat, a betartandó napirendet nehezen fogadják el, illetve szokják meg. Ennek okát az otthon vezetője elsősorban abban látja, hogy a korábbi vezető teljesen szabadjára engedte a gyermekeket.
A gyermekek gyámja a lakásotthon-hálózat II. számú szakmai egységének vezetője. A gyám a gyermekek törvényes képviselője és vagyonkezelője. A gondozottak a gyámmal rendszeresen tartják a kapcsolatot, kérdéseikkel, problémáikkal bármikor fordulhatnak hozzá. A rendszeres kapcsolattartást az is megkönnyíti, hogy a szakmai vezető irodája a lakásotthon alagsorában található.
A Fejér Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat eddigi gyámi-gondozói tanácsadója rendszeresen tartotta a kapcsolatot a gondozottakkal. A közelmúltban a gyámi-gondozó személye változott, aki a kapcsolatot a közeljövőben alakítja ki a gyermekekkel. A gyermekjogi képviselő neve, elérhetősége a lakásotthon faliújságján ki van függesztve, a gyermekeket havi rendszerességgel látogatja. Az elmúlt évben a gondozottak panasszal nem fordultak hozzá. A helyszíni vizsgálat idején a lakásotthonban a házirend nem volt kifüggesztve. A vezető tájékoztatása szerint a házirend 2004-ben készült, átdolgozása folyamatban van. A gyermekekkel az új házirend tartalmát ismertetni fogják, annak tudomásul vételét aláírásukkal igazoltatják.
Azzal, hogy az otthonban a házirend nincs minden érintett számára hozzáférhető helyen kifüggesztve az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében foglalt véleménynyilvánításhoz, és a 64. §-ában deklarált panaszhoz való jog kerül veszélybe, továbbá sérül a gondozottaknak az Alkotmány 2. §-ában rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz fűződő joga.
A jelenlegi házirend tartalmazza, hogy „Tartós szabadságra az a gyermek engedhető el, aki nem áll orvosi kezelés alatt, erre gyámhivatali engedéllyel rendelkezik, illetve akinek hozzátartozói a Nyilatkozat dokumentumot aláírásukkal elfogadták. A szabadság időtartama alkalmanként maximum 3 hét.”
A gondozott gyermek szabadságra való elvitele a gyermek és a szülő időszakos kapcsolattartását szolgálja. A házirend azonban azt három hétben maximálja. Ha a vér szerinti szülő körülményei megfelelőek és kéri, hogy gyermeke három hétnél hosszabb időt tölthessen saját háztartásában, és annak a gyámhivatal nem látja akadályát, a lakásotthon házirendje alapján ez nem lehetséges. A házirendnek ez a korlátozása sérti a gyermekek családhoz való alkotmányos jogát.
Az OBH 1651/2006. számú jelentésemben megállapítottam, hogy a lakásotthonban a zsebpénz kifizetése és nyilvántartása szabálytalan. A vizsgálatot követően a gondozottaknak járó zsebpénz kifizetése és nyilvántartása módját az igazgató körlevélben szabályozta. Jelenleg a gyermekek zsebpénzüket havi rendszerességgel egy összegben megkapják, átvételét aláírásukkal igazolják. A lakásotthon-vezető a problémát leginkább abban látja, hogy a gyermekek a kézhez kapott zsebpénzt rövid időn belül elköltik, nem tudják beosztani. A pénzbeosztásra, takarékosságra próbálják a gyermekeket rászoktatni. Egyelőre e téren kevés eredményt értek el.
Jelen vizsgálatom a gondozottaknak járó zsebpénz kifizetése és nyilvántartása módjával összefüggésben nem tárt fel alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. 
A korábbi vizsgálat megállapította a gyermekek élelemmel és ruházattal való ellátásának hiányosságait is. A 2007. márciusi vizsgálat tapasztalata szerint az általános iskolások az iskolában ebédelnek, a többiek ebédjét hozatják. Vacsorára a gyermekek egytál ételt, vagy hideg élelmet kapnak. A gyermekek hétvégi meleg étkeztetését – bár annak szabályos feltételei nincsenek meg – úgy tudják megoldani, ha a lakásotthonban főznek.
A helyszíni vizsgálatkor a mélyhűtő ládában és az élelmiszerraktárban tárolt élelem csekély mennyiségű volt, raktárhelyiségekben az élelmiszereket és a gyermekek használaton kívüli ruházatát egy légtérben tárolták. Az intézmény a gondozottak számára csak a minimálisan szükséges ruházatot tudja biztosítani. 
A lakásotthon – ahogyan korábban is – a rendelkezésre bocsátott havi ellátmányból önálló csoportgazdálkodást folytat. A havi ellátmány két részből áll: az intézmény fenntartására szolgáló „A” normából (rezsi költség 60.000 Ft., iroda költség 10.000 Ft.), és a gyermekek teljes körű ellátására fordítandó „B” normából. A „B” norma összege havi 20.000 Ft/fő. Az „A” norma nem elegendő a ház fenntartásának költségeire, ugyanis a gáz és villanyszámla, a víz-és csatornadíj, a szemétszállítási díj és a telefon költség havonta 96.400 és 98.400 Ft között mozog. A ház fenntartási költségeit a gyermekek részére biztosított ellátmányból kell pótolni. A gondozott gyermekek teljes körű ellátását (napi ötszöri étkezés, ruházat, tisztálkodó eszközök, mosó és tisztítószerek stb.) a fennmaradó összegből az NM. rendeletben előírtaknak megfelelően nem lehet biztosítani.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a lakásotthonban élő gondozottak étkezésére, és a dologi kiadásokra fordítható összeg nem elegendő az ott élők megfelelő ellátásához. Mindez az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében rögzített lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő joggal összefüggésben visszásságot okoz. Ugyanezen visszásság közvetlen veszélyét keletkezteti, ha az élelmiszereket egy légtérben tárolják a használaton kívüli ruházattal. A lakásotthonban – többek között – anyagi erőforrás hiányában kevés szervezett programot kínálnak a gyermekek szabadidejének hasznos eltöltésére.
Álláspontom szerint a szervezett szabadidős programokra a lakásotthon szűkös anyagi helyzetében is szükség van. Ezek elmaradása az Alkotmány 70/F. § (1) bekezdésében deklarált művelődéshez, és a 67. § (1) bekezdésében előírt, megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez való alkotmányos jog közvetlen veszélyét idézi elő.
A vizsgálat során feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeli elkerülése érdekében, az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján az alábbiakat kezdeményezem.

Kezdeményezés
A Fejér Megyei Lakásotthon-hálózathoz tartozó, Mezőfalva, Bartók Béla utca 77. szám alatti lakásotthon vezetőjét arra kérem, hogy gondoskodjon a házirend lakásotthonban való kifüggesztéséről, továbbá a lakószobák otthonosabbá tételéről; valamint arra, hogy a jövőben az élelmiszereket ne tárolják egy légtérben a gyermekek ruháival!
A Fejér Megyei Lakásotthon Hálózat igazgatóját felkérem, hogy dolgozza át a házirend gyermekek tartós szabadságára vonatkozó részét.
A Fejér Megyei Közgyűlés elnökének javaslom, hogy gondoskodjon a lakásotthon hálózathoz tartozó intézmények épületeinek fenntartásához, illetve a gondozott gyermekek teljes körű ellátásához szükséges pénzösszeg olyan biztosításáról, hogy abból a gyermekek ellátása a jogszabályban előírtaknak megfeleljen, és arra is felkérem, hogy tájékoztasson arról, hogy a megyében miként kívánják megoldani a speciális ellátást igénylő gyermekek elhelyezését, továbbá, hogy a jelen vizsgálatban érintett lakásotthon felújítását mikorra tervezik.

Budapest, 2007. május 17.

                                Takács Albert sk.

Melléklet: Alkalmazott jogszabályok
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodóan a) állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó teljes körű ellátásban, gondozásban, - nemzetiségi, etnikai és vallási hovatartozását figyelembe vevő - megfelelő nevelésben, oktatásban részesüljön,
10. § (3) Az intézmény - a külön jogszabályban meghatározottak szerint elkészített - házirendjét az intézményben mindenki által jól látható helyen ki kell függeszteni, és gondoskodni kell annak megismertetéséről.
52. § A szakellátás keretében kell biztosítani az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek otthont nyújtó ellátását, a fiatal felnőtt további utógondozói ellátását, valamint a szakellátást más okból igénylő gyermek teljes körű ellátását.
53. § (1) Otthont nyújtó ellátás keretében biztosítani kell az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára a) a 45. § (1) bekezdése szerinti teljes körű ellátást, (2) Az otthont nyújtó ellátás keretében….b) speciális ellátást kell biztosítani ba) a súlyos személyiségfejlődési zavarokkal küzdő, illetve súlyos pszichotikus vagy neurotikus tüneteket mutató (a továbbiakban együtt: súlyos pszichés tüneteket mutató) gyermek, bb) a súlyos beilleszkedési zavarokat vagy súlyos antiszociális magatartást tanúsító gyermekkorú elkövető (a továbbiakban: súlyos disszociális tüneteket mutató) [a ba) és a bb) pont a továbbiakban együtt: súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató gyermek], bc) az alkohol, drog és egyéb pszichoaktív szerekkel küzdő (a továbbiakban: pszichoaktív szerekkel küzdő) gyermek számára. Az otthont nyújtó ellátás során a gyermekek helyzetét folyamatosan figyelemmel kell kísérni, illetve az e törvényben meghatározott megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleménye alapján évente, a három éven aluli gyermek esetében félévente felül kell vizsgálni. (3) A speciális ellátás kiterjed a gyermek korához, állapotához és szükségleteihez igazodó oktatásra, szakképzésre, foglalkoztatásra, valamint ápolására, szocializációjára és reszocializációjára, továbbá habilitációs és rehabilitációs kezelésére is.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
74. § A szakellátás keretében az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek (a továbbiakban: gondozott gyermek) számára biztosítani kell az otthont nyújtó ellátást, illetve a szakellátást más okból igénylő gyermek teljes körű ellátását, valamint a fiatal felnőtt utógondozói ellátását, gondoskodni kell továbbá a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatásról.
75. § (1) Az otthont nyújtó ellátásban részesülő gondozott gyermek számára a) teljes körű ellátást [Gyvt. 45. § (1) bekezdés],
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően. (2) Ha a gondozott gyermek egészségi állapota indokolja, részére az orvos előírásainak megfelelő étkezést kell biztosítani.
77.§ (1) A teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat gyermekenként legalább 6 váltás fehérneműt, valamint 3 váltás hálóruhát, továbbá az évszaknak megfelelő legalább 2 váltás hétköznapi (otthoni és utcai) felsőruhát és cipőt, valamint alkalmi és sportruházatot tartalmaz. (2) A ruházat tisztításáról, javításáról az ellátást nyújtó gondoskodik, amelybe olyan mértékben vonja be a gondozott gyermeket, amely életkorának megfelelően tőle elvárható. (3)Az ellátást nyújtó a gondozott gyermek szükségletei, valamint a ruházat elhasználódása szerint gondoskodik a ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.
78. § A személyi higiéné biztosítása, valamint a textíliával való ellátás keretében gyermekenként biztosítani kell legalább a)a mindennapos tisztálkodáshoz, testápoláshoz szükséges feltételeket, tisztálkodási és testápolási szereket, valamint textíliákat b )a csecsemők és kisgyermekek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket, c)váltás ágyneműt.
79. § (1) Az iskolai oktatásban, szakképzésben részt vevő, felsőfokú tanulmányokat folytató gondozott gyermek számára biztosítani kell az első szakképzettség megszerzéséhez szükséges tandíjat, a tankönyveket, tanszereket és egyéb iskolai felszereléseket, valamint utazó- és kézitáskát, továbbá az iskolába járással kapcsolatban felmerülő költségeket. (2) A gondozott gyermek számára biztosítani kell a felzárkóztatás, illetve a tehetségfejlesztés költségeit. (3)A gondozott gyermek részére biztosítani kell olyan eszközöket - különösen jegyet, bérletet az utazáshoz, postai költségeket a levelezéshez és a telefonáláshoz -, amelyek segítségével hozzátartozóival, illetve a gyámságát ellátó személlyel kapcsolatot tarthat.
80. § (1) A gondozott gyermek szabadidejének hasznos eltöltése érdekében az ellátást nyújtó gondoskodik a kulturálódáshoz, játékhoz, sporthoz szükséges eszközökről. (2) Az ellátást nyújtó gondoskodik a szabadidős tevékenységekhez szükséges és indokolt költségekről.
81. § A különleges vagy speciális ellátásra szoruló gondozott gyermek számára a fejlődéséhez, illetve fejlesztéséhez, a gyógyulásához, rehabilitációjához, terápiájához szükséges és indokolt eszközök beszerzéséről a fenntartó gondoskodik.
82. § (1) A 3 éven felüli gondozott gyermeket személyes szükségleteinek kielégítésére - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - havonta zsebpénzzel kell ellátni. A zsebpénz havi összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a) 5%-ánál a 3-10 éves, b) 13%-ánál a 10-14 éves, c) 18%-ánál a 14 év felettigyermek esetében. (2) A zsebpénznek az (1) bekezdésben meghatározott mértéken felüli összegét a gondozott gyermek szorgalma, magatartása figyelembevételével a) gyermekotthonban elhelyezetteknél a nevelő javaslatára az intézmény vezetője, b) nevelőszülőnél elhelyezettek esetében a nevelőszülő, havonta állapítja meg, és folyósítja. (3) A gondozási helyéről önkényesen eltávozott (szökött) gondozott gyermeket a szökés időtartama alatt zsebpénz nem illeti meg. (4) A gondozott gyermek zsebpénzéről nevelője, nevelőszülője a 3. számú mellékletben foglalt zsebpénznyilvántartást vezeti. (5) A gondozott gyermek a zsebpénze felhasználásáról maga dönt. (6) A fejlesztő felkészítésben való részvételre kötelezett, valamint a 3-6 éves korú gondozott gyermek részére a zsebpénz nem kerül kifizetésre, de biztosítani kell a személyre szóló felhasználását.
83. § (1) A gyámhivatal a nevelésbe vétel évenkénti - a három éven aluli gyermek esetében félévenkénti - felülvizsgálata során dönt az egyéni elhelyezési terv fenntartásáról vagy módosításáról, illetve a gyermek gondozási helyének esetleges megváltoztatásáról, melyhez szükség szerint kikéri a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleményét. (2) Az évenkénti felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy a gyermek egyéni szükségleteinek megfelelő-e az addig nyújtott ellátási forma, valamint az egyéni elhelyezési terv. (3) A gyámhivatal a gyermek gondozási helyét hivatalból vagy kérelemre megváltoztatja, ha a) azok a körülmények, amelyekre elhelyezési döntését alapozta később lényegesen megváltoztak, b) a kijelölt gondozási hely a gyermek érdekével ellentétes, c) a gyermekotthon telephelye vagy a nevelőszülő lakóhelye megváltozik,és ezért a gyermek nevelését az addigi ellátási formában már nem lehet, vagy megfelelő módon nem lehet biztosítani. A gyámhivatal a gondozási hely megváltoztatásáról soron kívül határoz. A határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajthatóvá nyilvánítható. (4) A gyámhivatal a gyermek gondozási helyét azonnali hatállyal megváltoztatja, ha a gyermek érdekét korábbi gondozási helye súlyosan veszélyezteti.
85. § (5) Az ellátást nyújtó biztosítja a) gondozott gyermek környezetének állandóságát, b) a gondozott gyermek személyes tárgyainak elhelyezését, c) azt, hogy a gondozott gyermekről évente legalább egy alkalommal fénykép készüljön.
87. § (1) A kapcsolattartásra jogosult (a továbbiakban: hozzátartozó) és a gondozott gyermek kapcsolattartását a gyámhivatal határozata alapozza meg. Az ellátást nyújtó elősegíti a gondozott gyermeknek hozzátartozójával való folyamatos kapcsolattartását. (2) A kapcsolattartás formái különösen a) a gondozott gyermek meglátogatása tartózkodási helyén, továbbá alkalmanként legfeljebb 2 napra történő elvitele (folyamatos kapcsolattartás), b) a gondozott gyermek szabadságra történő elvitele (időszakos kapcsolattartás), c) levelezés, d) telefonkapcsolat, e) ajándékozás, csomagküldés. (3) Az eltávozásra, szabadságra vitel alkalmankénti időpontját és módját a gyermekotthon, illetve a fogyatékosokat ápoló-gondozó intézmény, valamint a fogyatékosok vagy pszichiátriai betegek lakóotthona (a továbbiakban: más bentlakásos intézmény) házirendje, illetve a nevelőszülői hálózat működtetőjével történt előzetes megállapodás határozza meg. A hozzátartozó köteles a gondozott gyermekért a megjelölt időpontban megjelenni, és őt a megadott időben visszavinni. (4) A gyermekotthon, más bentlakásos intézmény, valamint a nevelőszülői hálózat működtetője a gondozott gyermek, illetve a hozzátartozó kérésére indokolt esetben gondoskodik a gyermeknek a hozzátartozóhoz történő el- és visszakísérésről. A szülővel való kapcsolattartást elő kell segíteni abban az esetben is, ha a szülő előzetes letartóztatásban van, vagy szabadságvesztés büntetését tölti, feltéve, hogy ez megfelel a gyámhivatal döntésének. (5) A gondozott gyermeket a hozzátartozó a gyermekotthon, illetve más bentlakásos intézmény házirendje, illetve a nevelőszülői hálózat működtetőjével történt előzetes megállapodás szerint látogathatja. A látogatás alkalmával gondoskodni kell arról, hogy a gondozott gyermek és a hozzátartozó találkozása és a látogatás alatti együttléte kulturált formában és zavartalan körülmények között történhessen. (6) A levelezés és a telefonkapcsolat lehetőségének biztosítása során az ellátást nyújtó a levéltitokhoz, illetve a magántitokhoz való jog biztosításával jár el. (7) A hozzátartozó a kapcsolattartás során köteles az ellátást nyújtó személlyel, illetve az ellátást nyújtó intézmény munkatársaival a gondozott gyermek érdekét szolgáló módon együttműködni, és az intézmény házirendjét betartani. (8) Ha a kapcsolattartás kérdésében vita merül fel a hozzátartozó és a gyám között, a gyám köteles a gyámhivataltól döntést kérni.

124. § (1) A gyermekotthonnak legalább 12, de legfeljebb 40 fő ellátására alkalmasnak kell lennie. (2) A gyermekotthonban a gondozott gyermek nevelését, gondozását a szakmai programban meghatározott elvek szerint kialakított kisközösségekben (a továbbiakban: csoport) kell biztosítani. Egy csoportban legfeljebb 12 fő helyezhető el, kivéve a 126. § (5) bekezdésében, a 128. § (1) bekezdésében és a 128/A. § (2)-(4) bekezdésében foglalt eseteket.
(3)A csoport kialakításánál figyelemmel kell lenni arra, hogy a csoportok nemek és életkorok szerint vegyes összetételűek legyenek, kivéve, ha ez nem szolgálja a gondozott gyermek egészséges személyiségfejlődését. Testvéreket csak kivételesen indokolt esetben lehet különböző csoportban elhelyezni. A kiskorú elhelyezését, valamint az utógondozói ellátásban részesülő szülők és gyermekük együttes elhelyezését - a 128. § (4) bekezdésének c) pontjában foglaltak figyelembevételével - erre a célra kialakított helyiségben kell biztosítani. (4) A csoport számára - a 128. § (2) bekezdésében meghatározott kivételekkel - önálló lakóteret kell biztosítani, amely hálószobákból, közös nappali szobából, konyha/étkezőből, valamint fürdőszobából és nemenkénti WC helyiségekből áll, továbbá a mindennapi életvitelhez szükséges bútorokkal, berendezési tárgyakkal, eszközökkel felszerelt. Egy hálószobában legfeljebb 4 gondozott gyermek helyezhető el. A minimálisan biztosítandó lakóterület-igényt a 6. számú melléklet tartalmazza. (5) A gondozott gyermek személyes használati tárgyait és ruházatát a csoport lakóterében, társaiétól elkülönítetten kell elhelyezni. (6) A több csoport elhelyezésére szolgáló gyermekotthonban ki kell alakítani a) sportolásra alkalmas termet, illetve udvart, b) látogatók fogadására alkalmas helyiséget, c) a terápiás célú foglalkozásokhoz (pszichológiai, gyógypedagógiai), korrepetáláshoz szükséges csoportszobát. (7) A gyermekotthoni csoportban a gondozott gyermekekkel foglalkozó munkatársak (nevelő, gyermekfelügyelő, gondozó) számára a csoport lakóteréhez kapcsolódó önálló helyiséget kell biztosítani, ahol a gyermekkel szükségessé váló egyéni beszélgetéseket lefolytathatja, adminisztrációs feladatait végezheti, és éjszaka tartózkodhat. (8) A befogadó gyermekotthonban a csoportok számától függetlenül ki kell alakítani a (6) bekezdés b) és c) pontjában megjelölt helyiségeket. A szakszolgálat keretében működő befogadó gyermekotthonban a csoport elhelyezésére szolgáló lakótérben nem kell konyhát/étkezőt kialakítani, amennyiben az elhelyezést biztosító épületben a gyermekek étkeztetése megoldható. (9) Az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt számára külső férőhelyen biztosított lakhatás esetében a gyermekotthon, utógondozó otthon vezetője lakásbérleti szerződést köt az ingatlan tulajdonosával. A külső férőhelynek száraznak, világosnak, jól fűthetőnek kell lennie, és rendelkeznie kell a mindennapi életvitelhez szükséges alapvető berendezési, valamint használati tárgyakkal. A minimálisan biztosítandó lakóterület-igényt a 6. számú melléklet tartalmazza.
125. § (1) A lakásotthon olyan gyermekotthon, ahol önálló lakásban vagy családi házban történik a gondozott gyermek, fiatal felnőtt elhelyezése. (2) A lakásotthonban legfeljebb 12 gondozott gyermek, fiatal felnőtt helyezhető el. (3) A lakásotthonban a gyermekek elhelyezésére szolgáló lakótérre a 124. § (4) bekezdésében foglaltak, a munkatársak számára rendelkezésre álló önálló helyiségre a 124. § (7) bekezdésében foglaltak az irányadók.
125/A. § (1) A lakásotthonban, illetve ha a gyermekotthon gazdálkodási rendje lehetővé teszi, a gyermekotthoni csoportban önálló csoportgazdálkodás folyik a működtető által a lakásotthon, illetve a csoport számára rendelkezésre bocsátott havi ellátmányból. (2) A csoportgazdálkodás pedagógiai célja a családi háztartás vezetésének modellezése annak érdekében, hogy a gondozott gyermek képessé váljon saját háztartás vezetésére.

1. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
A gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás formáinak szakmai létszám irányszámai és létszámminimum normái

2/a) Lakásotthon 
(max. 12 fő)	nevelő	1 fő	
	gyermekvédelmi asszisztens	1 fő	
	gyermekfelügyelő	3 fő	
 	(ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek,		
	illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra		
	vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)		
 	családgondozó (utógondozó)	10 óra/hét	

Képesítési előírások a gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás egyes formáiban dolgozók részére
2. Gyermekotthon	 nevelő	 pedagógus, felsőfokú szociális alapvégzettség, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: teológus, hittanár, hittantanár	
 	 gyermekvédelmi asszisztens	 gyermek- és ifjúsági felügyelő I. (OKJ), gyógypedagógiai asszisztens (OKJ), mentálhigiénés asszisztens (OKJ), pedagógiai asszisztens (OKJ), szociális asszisztens (OKJ)	
 	 gyermekfelügyelő	 gyermek- és ifjúsági felügyelő II. (OKJ), dajka	
 	 utógondozó, családgondozó	 felsőfokú szociális alapvégzettség, pedagógus, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó, jogi szakokleveles családvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: védőnő, teológus, hittantanár, hittanár	
 	 pszichológus	 pszichológus, pszichiáter	
 	 növendékügyi előadó	 jogász, igazgatásszervező, szociális szervező, humánszervező, személyügyi szervező	
 	 gyermekvédelmi ügyintéző	 szociális gyermek- és ifjúságvédelmi ügyintéző (OKJ), szociális asszisztens (OKJ)	
 	 gyógypedagógus	 gyógypedagógus	
 	 fejlesztő pedagógus	 felsőfokú pedagógus végzettség	
 	 módszertani szaktanácsadó	 pedagógus, felsőfokú szociális alapvégzettség, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: teológus, hittanár, hittantanár	

3. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
Zsebpénz-nyilvántartás
A gyermek tartózkodási helye................................................................................................
Csoportvezető nevelő/Nevelőszülő:.......................................................................................
Gyermek neve: .......................................................................................................................
Születési helye, ideje: .............................................................................................................
Zsebpénz havi összege: .............. Ft (200 ........ év ...................... hó 1-jétől)
..................................................... Ft (200 ........ év ...................... hó 1-jétől)
Felhasználás
 Dátum	 Bevétel (Ft)	 Kiadás (Ft)	 Egyenleg (Ft)	 Gyermek aláírása