Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1665/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Kisfaludi Nóra

Az eljárás megindulása
A panaszos azt sérelmezte, hogy a jászkarajenői jegyző – a szomszédos legelő tulajdonosa ellen többször is kezdeményezett birtokvédelmi ügyében – kérelmét nem foglalta írásba, érdemi intézkedést nem foganatosított, de egyéb lehetőségeiről sem adott számára megfelelő tájékoztatást. 
Az Alkotmányban deklarált, a tulajdonhoz, a jogorvoslathoz és tisztességes eljáráshoz fűződő jogok sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, és tájékoztatást kértem Jászkarajenő Község Önkormányzatának jegyzőjétől.

A megállapított tényállás
A jegyző által megküldött iratok és a rövid úton történt tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy a panaszos tanyán él, amelyet a községből (osztatlan közös tulajdonban álló) földúton lehet megközelíteni. A panaszos ingatlana melletti legelő tulajdonosa, 2005 nyarán villanypásztorral kerítette el a saját földjét, de ezzel korlátozta a panaszost ingatlanának megközelítésében.
A panaszos szóban, segítséget kérve, többször fordult az illetékes jegyzőhöz, aki panaszát ugyan nem foglalta jegyzőkönyvbe, mert – állítása szerint – bízott abban, hogy közreműködésével egy helyszíni szemle megtartása során, amelyen a felek is részt vettek, sikerül a nézeteltérést rendezni, és a felek között született szóbeli megegyezés a probléma megoldását eredményezheti. A szemléről jegyzőkönyv vagy feljegyzés nem készült, az eljárás lezárásaként egyezség, illetve határozat nem született.
A szomszéd a villanypásztort az év végén eltávolította, de a következő év nyarán ismét kihelyezte. Ekkor a panaszos újra a jegyző segítségét kérte, ám ekkor már semmiféle intézkedés nem történt.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Az ügy jogszabályi háttere
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles…(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs;…
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 
(Az Áe. 2005. november 1-jétől hatálytalan)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül – kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül – kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
17. § (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról – ha az ügyfél kéri, vagy eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt kell készíteni.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

A közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. tv.
(A Ket. 2005. november 1-jén lépett hatályba)
34. § (1) A kérelmet a hatósághoz írásban lehet benyújtani, a természetes személy ügyfél azonban kérelmét szóban is előterjesztheti.
39. § (1) Az (5) és (6) bekezdésben szabályozott esetek kivételével az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról, a szemle lefolytatásáról, a helyszíni ellenőrzésről és a tárgyalásról, valamint a szóban előterjesztett kérelemről jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt, vagy kép- és hangfelvételt kell készíteni.
56. § (1) A tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Jogszabály a szemle megtartását kötelezővé teheti. A szemle megtartása során a./ a szemletárgy birtokosa a szemletárgy felmutatására kötelezhető, b./ az eljárással összefüggő helyszín, illetve az ott levő tárgy megtekinthető (helyszíni szemle).
71. § (1) A hatóság … az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben pedig végzést bocsát ki.

A vizsgálat megállapításai
A rendelkezésemre álló adatok alapján megállapítottam, hogy bár a panaszos több alkalommal fordult a jegyzőhöz birtokvédelmi kérelmével, aki érdemi határozatot az ügyben nem hozott, így egyik félnek sem állt módjában a kötelezést végrehajtani, vagy ellene jogorvoslattal élni. Megállapítottam ugyanakkor azt is, hogy a jegyző igyekezett a birtokvédelmi kérdést és a felek közti vitát megnyugtató módon rendezni. Mindazonáltal az eljárása azon hiányosságaival, hogy a kérelmet nem foglalta jegyzőkönyvbe, illetve a helyszíni szemléről nem készített feljegyzést vagy jegyzőkönyvet, és az eljárás lezárásaként nem hozott határozatot, az Alkotmányban deklarált jogokkal, a tulajdonhoz, a jogorvoslathoz, és a tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okozott.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Jászkarajenő Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a panaszos hozzá intézett kérelmével kapcsolatosan, a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény hivatkozott rendelkezései alkalmazásával, haladéktalanul intézkedjen és a tényállás tisztázását követően, hozzon érdemi határozatot.

Budapest, 2007. november 9.

Dr. Szabó Máté sk.