Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
Az OBH 1625/2007. számú ügyben

Előadó: Tomolák Katalin
A vizsgálat megindítása
A panaszosok által előadottak szerint 2006. november 2-án levélben fordultak Túristvándi Önkormányzat Képviselő-testületéhez segítséget kérve ahhoz, hogy a korábban nevelőszülőként gondozott – Fehérgyarmat Város Gyámhivatala által másik nevelőszülőhöz helyezett – négy kiskorú gyermeket ismét saját háztartásukban nevelhessék. 2006. december 22-én újabb beadványt írtak Túristvándi-Kömörő Községek körjegyzőjének. Ebben azt kérték, hogy az önkormányzat állítsa vissza az eredeti állapotot a szomszédságukban lévő iskola udvarán. A panaszosok sérelmezték, hogy sem a képviselő-testület, sem a körjegyző nem válaszolt leveleikre.
A panaszosok beadványukban említést tettek arról is, hogy egy alkalommal – 2006. szeptember közepe vagy vége táján – személyesen kértek segítséget a jegyzőtől, aki sértő hangnemben elutasította őket. Választ kértek arra is, hogy hová forduljanak annak érdekében, hogy korábban nevelőszülőként gondozott – átmeneti nevelt – gyermekeket visszahelyezzék saját háztartásukba.
A panasz alapján felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített, a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményének, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, továbbá az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam. Túristvándi-Kömörő Községek körjegyzőjétől az ügyre vonatkozóan tájékoztatást kértem.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatóság döntése ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti. 

Alkalmazott jogszabályok
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
22. § (1) A hatóság a joghatóságát – ezzel összefüggésben az alkalmazandó jogot –, valamint hatáskörét és illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. (2) Hatáskör vagy illetékesség hiányában a hatóság a kérelmet és az ügyben keletkezett iratokat - az ügyfél egyidejű értesítése mellett - haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem megérkezésétől, folyamatban levő ügyben a hatáskör és illetékesség hiányának megállapításától számított öt napon belül átteszi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz.
29. § (1) A hatósági eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára, más hatóság kezdeményezésére, külön jogszabályban meghatározott panaszra (a továbbiakban együtt: kérelem) vagy hivatalból indul meg.
30. § A hatóság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül, nyolc napon belül végzéssel elutasítja, ha a) az eljárásra magyar hatóságnak nincs joghatósága, b) a hatóságnak nincs hatásköre vagy nem illetékes, és a kérelem áttételének nincs helye, továbbá ha a kérelem áttételéhez szükséges adatok a kérelemből hiányoznak, és azok hivatalból sem állapíthatóak meg,
32. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el, továbbá ha a döntéshez külföldi hatóság vagy más szerv álláspontját is be kell szerezni, a hatóság az eljárást felfüggeszti. Amennyiben a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre őt megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a hatóság az e
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg. (3) Az ügyintézési határidőbe nem számít be: d) a szakhatóság eljárásának időtartama, e) az eljárás felfüggesztésének időtartama,

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
Túristvándi-Kömörő Községek körjegyzőjének tájékoztatása szerint a panaszosok azon beadványát, melyben a képviselő testülettől kértek segítséget annak érdekében, hogy a nevelőszülőként gondozott gyermekeket ismét saját háztartásukban nevelhessék 2006. november 5-én iktatták. A kérelemben foglaltak alapján eljárásra sem a képviselő-testületnek, sem a körjegyzőnek nem volt hatásköre, ezért arra a panaszosok nem kaptak választ.
A panaszosok a szomszédságukban lévő iskola udvarának eredeti állapotba való visszaállítása iránti kérelme 2007. január 5-én érkezett a polgármesteri hivatalba. A körjegyző a panaszosok ezen kérelmére írásban választ – 2007. március 1-jén írt nekem címzett levele szerint – nem küldött, azonban vizsgálatot indított, melynek során „több személytől” is segítséget kért. Végül megállapította, hogy a panaszosok által kért eredeti állapot visszaállítására nincs lehetőség.
Vizsgálatom alapján megállapítottam, hogy a jegyző mulasztott akkor, amikor a panaszosok 2006. november 2-án kelt kérelmére, hatáskör hiányában nem reagált. A válaszadás elmulasztásával a jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz fűzőző joggal összefüggésben visszásságot okozott. A Ket. rendelkezése értelmében ugyanis a hatóság hatáskör illetve illetékesség hiányában a kérelmet – az ügyfél egyidejű értesítése mellett – haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem megérkezésétől számított öt napon belül átteszi a hatáskörrel, illetve illetékességgel rendelkező szervhez. Ha nincs helye áttételnek, vagy a kérelemből hiányoznak az áttételhez szükséges adatok és azok hivatalból sem állapíthatók meg, a hatóság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül végzéssel elutasítja.
Megállapítottam továbbá, hogy a körjegyző a panaszosok 2007 januárjában benyújtott – eredeti állapot visszaállítására irányuló – kérelmére a jogszabályban előírt ügyintézési határidőn belül nem hozott érdemi döntést. A törvény lehetőséget biztosít arra, hogy a hatóság az ügyintési határidőt egy alkalommal harminc nappal meghosszabbítsa, illetve, eljárását felfüggessze, ha az érdemi döntés meghozatala olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, mely más szerv határkörébe tartozik. Az eljárás felfüggesztésének az időtartama nem számít bele az ügyintézési határidőbe. Ezekről azonban az ügyfelet tájékoztatni kell.
A körjegyző azzal, hogy az ügyintézési határidőre vonatkozó eljárási szabályokat nem tartotta be, a jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz fűződő joggal összefüggésben ugyancsak visszásságot okozott.
A panaszosok sérelmezték, hogy a jegyző sértő hangnemben utasította el kérelmüket. A jegyző erre vonatkozó válasza ellentmond a panaszosok beadványában foglaltaknak. Az ellentmondás feloldására irányuló bizonyítási eljárás lefolytatására azonban nincs lehetőségem, így alkotmányos joggal összefüggő visszásságot sem állapítottam meg.

Kezdeményezés
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságra tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Túristvándi-Kömörő Községek körjegyzőjénél kezdeményezem, hogy az ügyfelek kérelmeiről az ügyintézési határidőn belül – annak garanciális jelentősége miatt – minden esetben hozzon érdemi döntést, és ezáltal is biztosítsa a jogorvoslati jogot! 
Továbbá, ha határidő hosszabbítása, vagy az eljárás felfüggesztése indokolt, alkalmazza ezen jogintézményeket, és ezen intézkedéséről az ügyfelet tájékoztassa, továbbá ha az ügyfél kérelme alapján hatásköre, illetékessége hiányát állapítja meg, a Ket. vonatkozó rendelkezései alapján járjon el!
Végül nem mellőzhetem a panaszosok figyelmét felhívni arra, hogy az OBH 4990/2/2006 számú levelemben már tájékoztatást kaptak arról, hogy a hatályos jogszabályok értelmében átmeneti nevelt gyermek csak olyan nevelőszülőnél helyezhető el, aki tevékenységét nevelőszülői hálózat keretében végzi. Miután az ő nevelőszülői jogviszonyukat – a nevelőszülői hálózatot működtető – szakszolgálat felmondta, munkaviszonyból származó igényük érvényesítését kizárólag a munkaügyi bíróság előtt kezdeményezhetik.

Budapest, 2007. május 17.

Takács Albert sk.