Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1600/2007. számú ügyben

Előadó: : Tomolák Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszos nagyszülő unokájával való kapcsolattartása ügyében eljáró Ferencvárosi Gyámhivatal (a továbbiakban: gyámhivatal) ellen már több beadványt írt az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Legutóbbi beadványában unokáját gondozó szülő kérelmére indult eljárás lefolytatásának, illetve az érdemi döntés meghozatalának hiányát sérelmezte. 

A panasz alapján felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített, a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményének, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog, továbbá az Alkotmány 57. § (5) bekezdésben foglalt jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az ügyben – a jogosult panasza hiányában – hivatalból indítottam vizsgálatot. 

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

Az ügy jogszabályi háttere
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
31. § (1) c) A hatóság az eljárást végzéssel megszünteti, ha … az eljárás kérelemre indult és az ügyfél az érdemi határozat jogerőre emelkedése előtt kérelmét visszavonta, kivéve ha az eljárás hivatalból is megindítható, és a hatóság az eljárást hivatalból folytatja, vagy ha az eljárásban több kérelmező vesz részt, és nem mindegyikük vonta vissza kérelmét,
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezése napján, illetve az eljárás hivatalból történő megindításának napján kezdődik. Ezt a szabályt kell alkalmazni azokban az esetekben is, amikor a magyar hatóság eljárásának megindításához szükséges kérelmet nem magyar hatóságnál lehet benyújtani.
64. § (1) Ha jogszabály elrendeli, a hatóságnak a döntés előtt meg kell kísérelnie egyezség létrehozását az ellenérdekű ügyfelek között. Egyezségi kísérletre akkor is sor kerülhet, ha az ügy természete egyébként megengedi. (2) Ha az egyezségi kísérlet eredményes, a 75. §-ban foglaltak szerint kell eljárni, eredménytelenség esetében a hatóság folytatja az eljárást.
71. § (1) A hatóság - a (4) és (5) bekezdésben meghatározott kivétellel - az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben pedig végzést bocsát ki (a továbbiakban együtt: döntés).
98. § (1) Az ügyfél az elsőfokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezési jog nincs meghatározott jogcímhez kötve, fellebbezni bármely okból lehet, amelyre tekintettel az érintett a döntést sérelmesnek tartja.

A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi igazgatásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet (Gyer.)
32. § (1) A kapcsolattartás újraszabályozását - ide nem értve a kapcsolattartás korlátozását, szüneteltetését vagy megvonását - a kapcsolattartást rendező határozat jogerőre emelkedésétől számított két éven belül abban az esetben lehet kérni, ha azok a körülmények, amelyekre a bíróság vagy a gyámhivatal a döntését alapította utóbb lényegesen megváltoztak és a kapcsolattartás újraszabályozása a gyermek érdekeit szolgálja. (2) A kapcsolattartás újraszabályozása során a bíróság vagy a gyámhivatal a korábban megállapított kapcsolattartás formájának, gyakoriságának, időtartamának, helyének megváltoztatásáról - külön-külön vagy együttesen - is dönthet. (3) Ha a kapcsolattartás újraszabályozására indult eljárásban a rendelkezésre álló adatok szerint a kapcsolattartási jog korlátozása, szüneteltetése vagy megvonása látszik indokoltnak a gyámhivatal, illetőleg a bíróság a határozatban megállapított kapcsolattartás végrehajtását az új határozat jogerőre emelkedéséig felfüggesztheti. (4) A gyámhivatal, illetve a bíróság kérelemre a kapcsolattartás újraszabályozására indult eljárásban a gyermek érdekében a kapcsolattartás korlátozását feloldhatja, illetve a kapcsolattartási jogot visszaállíthatja, ha azok a körülmények, amelyekre a határozatát korábban alapította, már nem állnak fenn.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
A beadvány, az ahhoz csatolt dokumentum, valamint a gyámhivatal ügyintézője által – rövid úton – telefonon adott tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy a panaszos unokáját gondozó anya 2006. július 26-án kérelmet terjesztett elő a nagyszülői kapcsolattartás újraszabályozása iránt a gyámhivatalnál. 2006. augusztus 14-én, a gyámhivatal megkeresésére a panaszossal és férjével – a lakóhelye szerint illetékes hatóságon – ismertették az anya újraszabályozásra vonatkozó javaslatát. Erre ő és férje (a másik nagyszülő) úgy nyilatkozott, hogy a 2005 májusában kelt nagyszülői kapcsolattartást szabályozó határozatot továbbra is megfelelőnek tartják. A gyámhivatal ezt követően az ügyben további intézkedést nem tett. 
Miután az anya 2007. január 15-én visszavonta a nagyszülői kapcsolattartás újraszabályozása iránti kérelmét, a gyámhivatal – a 2006 júliusában indult – eljárást, a XVIII-3999/2/2007. számú, 2007. január 26-án kelt végzésével megszüntette. 
Összességében megállapítottam, hogy a gyámhivatal az anya kérelme tárgyában az eljárást nem folytatta le, érdemi döntést nem hozott, ezzel a tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslati joggal összefüggésben visszásságot okozott. 
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságra tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján a Ferencvárosi Gyámhivatal vezetőjénél kezdeményezem, hogy az ügyfelek kérelmeire – az ügyintézési határidőn belül – minden esetben hozzon érdemi döntést, és ezáltal is biztosítsa a jogorvoslati jogot.

Budapest, 2007. március 7.

Takács Albert sk.