Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1549/2007. sz. ügyben

Előadó: dr. Hajas Barnabás
Az eljárás megindulása
Hivatalomhoz érkezett beadványában egy társadalmi szervezet elnöke sérelmezte, hogy az ORFK gyülekezési ügyben hozott másodfokú végzése ellen 2006. december 19-én előterjesztett keresetüket panasza hivatalomhoz való előterjesztéséig – a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezései ellenére – nem továbbították a Fővárosi Bírósághoz.
Tekintettel arra, hogy a probléma alapján a jogállamiság elve (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), valamint a jogorvoslathoz (Alkotmány 57. § (5) bekezdés) való joggal összefüggő visszásság, illetve azok közvetlen veszélyének gyanúja nem volt kizárható, vizsgálatot rendeltem el. Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében az országos rendőrfőkapitánytól vizsgálat tartását, valamint iratok megküldését, továbbá tájékoztatást kértem a Fővárosi Bíróság elnökétől.

A megállapított tényállás
A panaszos társadalmi szervezetnek a Budapesti Rendőr-főkapitányság gyülekezési joggal összefüggő döntése ellen benyújtott keresetét a főkapitányság hivatalvezetője 2006. december 20-án továbbította az ORFK illetékes szervezeti egységéhez, a Fővárosi Bíróság 2006. november 9. napján kelt, a panaszos által a BRFK korábbi, azonos tárgyú határozata ellen benyújtott keresetet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzéssel együtt. Az országos rendőrfőkapitány tájékoztatott arról, hogy az ORFK Perképviseleti Osztályán „azt feltételezték, hogy a közigazgatási per már lezárult, és az ügy további intézkedést nem igényel.” Az ORFK 2007. január 26. napján szerzett tudomást arról, hogy a panasszal érintett esetben a kereseti kérelem nem került továbbításra a bíróságra. 2007. január 30. napján a keresetet, az érdemi ellenkérelmet, valamint az előzményi iratokat az ORFK megküldte a Fővárosi Bíróságra, amely oda 2007. február 5. napján érkezett meg.
Az országos rendőrfőkapitány arról is tájékoztatott, hogy a kereset megküldésével egyidejűleg felhívta „az érintett állományt a magasabb fokú körültekintésre annak érdekében, hogy a jövőben hasonló eset ne fordulhasson elő”.
A Fővárosi Bíróság elnökének megbízásából a Közigazgatási Kollégium vezetőjétől kapott tájékoztatás szerint a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti kérelmét a panaszos társadalmi szervezet vezetője 2007. február 1. napján a bíróságnál is előterjesztette. A bíróság azonnal intézkedett az iratok beszerzésére, de azok időközben meg is érkeztek az ORFK-tól a bírósági megkereséstől függetlenül.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
1. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése és 29. § (2) bekezdés e) pontja értelmében vizsgálati jogköröm a bíróság eljárására nem terjed ki, így arra vonatkozó megállapításokat jelentésem nem tartalmaz.
2. A Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 330. § (2) bekezdése szerint „az elsőfokú közigazgatási szerv a keresetlevelet az ügy irataival együtt öt napon belül felterjeszti a másodfokú közigazgatási határozatot hozó szervhez, amely azokat – a keresetlevélben foglaltakra vonatkozó nyilatkozatával együtt – tizenöt napon belül továbbítja a bírósághoz.”. Ennek értelmében az ORFK-nak a keresetlevelet legkésőbb már 2007. január 5. napján továbbítani kellett volna a Fővárosi Bírósághoz. Erre azonban csak 25 nappal később, 2007. január 30. napján került sor. 
Az ORFK mind a Fővárosi Bíróságnak, mind pedig megkeresésemre adott válaszában egyértelműen úgy nyilatkozott, hogy saját érdekkörében felmerülő okból lépte túl jelentősen (közel kétszeresen) a keresetlevél továbbítására nyitvaálló határidőt. Ez pedig – pusztán a határidő jelentős túllépés ténye miatt – a jogállamiság elvével, valamint a jogorvoslathoz való joggal összefüggő visszásságot okozott. Ezen nem változtat az sem, hogy a késedelem az ORFK nem szándékos, és nem rosszhiszemű magatartására vezethető vissza.

Intézkedések
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján felkérem az országos rendőrfőkapitányt, hogy a feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság jövőbeli elkerülése érdekében nyomatékosan hívja fel mind az alap- és fellebbezési eljárásban, mind pedig a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perben eljáró munkatársai figyelmét a törvényi határidők pontos betartására és annak kiemelkedő – sokszor garanciális – jelentőségére.

Budapest, 2007. április 4.

Takács Albert sk.