Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1473/2007. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György

Az eljárás megindulása
A panaszos a fölöttük lakó tulajdonos lakásfelújítását, valamint azt sérelmezte, hogy a szomszéd rendszeresen különféle zajos, a lakók nyugalmát zavaró munkákat végez, bejelentéseire azonban nem történt érdemi intézkedés.
A beadvány alapján a tisztességes eljáráshoz, a tulajdonhoz, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a jegyzőtől a panasszal kapcsolatos álláspontjáról, tett vagy tervezett intézkedéséről.

A megállapított tényállás
2005. december 5-én a Pyramidon Ingatlankezelő és Szolgáltató Kft. ügyvezetője felkérte a fölső lakót az együttélési szabályok betartására, továbbá felhívta a figyelmét lakása hangszigetelésére.
Az építési hatósági ügyosztály vezetője 2006. május 8-án arról értesítette a panaszost, hogy az épületszerkezet hanggátlásának, hangszigetelésének vizsgálata 100.000 Ft., a szakértői díjat a panaszosnak kell megelőlegeznie. Tájékoztatták, hogy a vizsgálatot ő is elvégeztetheti.
2006. augusztus 21-én a panaszos birtokvédelmi eljárás megindítását kérte a jegyzőtől. Előadta, hogy a panaszolt „2005 szeptembere óta állandóan fúr, farag, kalapál, dübörög stb. mindennap, éjjel-nappal, akár hajnali 2-kor vagy 4-kor, hétköznap vagy ünnepnap, amikor és addig, amíg neki tetszik. A gondnok, a közös képviselő már többször felszólította, de nem reagált rá, ugyanúgy folytatta a zajos tevékenységét, ahogy eddig.”
A jegyző a kérelmet III-3976/2006. számú, 2006. szeptember 1-jén kelt határozatában azzal az indokolással utasította el, hogy a panaszolt tevékenység csendháborításnak és nem birtokháborításnak minősül.

Az ügy jogszabályi háttere
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is. (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.

Az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet (Sztv.)
6. § (1) Aki lakott területen, az ott levő épületben, vagy az ahhoz tartozó telken, tömegközlekedési eszközön, továbbá természeti és védett természeti területen indokolatlanul és a megengedettnél nagyobb zajt okoz, amely alkalmas arra, hogy mások nyugalmát, illetőleg a természeti vagy a védett természeti értéket zavarja, harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés elkövetőjével szemben a rendőrség, továbbá a helyi önkormányzat képviselő-testülete hivatalának erre felhatalmazott ügyintézője, a közterület-felügyelő, a természeti és védett természeti területen a természetvédelmi őr, helyi jelentőségű védett területen az önkormányzati természetvédelmi őr helyszíni bírságot szabhat ki. (a birtokvédelem iránti kérelem elutasításakor hatályos normaszöveg)

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
1. A rendelkezésemre álló iratanyagból megállapítható, hogy a panaszos a szomszéd beköltözését követően végzett, a lakások közötti hangszigetelést álláspontja szerint kedvezőtlenül érintő átalakítást, valamint az azóta is rendszeres zajos munkavégzést (fúrás, faragás, kalapálás) sérelmezte.
Eljárásom során azt vizsgáltam, hogy a panaszos bejelentéseire a polgármesteri hivatal milyen intézkedéseket tett.
2. A hangszigeteléssel kapcsolatban utalni kell a Legfelsőbb Bíróság egy korábbi határozatára, amely szerint „Ha a társasházi lakás tulajdonosa a saját lakásában olyan felújítási munkákat végez, amellyel az alatta lakó tulajdonostársat a lakása zavartalan használatában korlátozza, a jogvita a szomszédjogi szabályok és a birtokvédelem szabályainak együttes alkalmazásával bírálható el” (BH2005. 50)
A Ptk. 98. §-a szerint a tulajdonost megilleti a birtoklás joga és a birtokvédelem. A Ptk. a „birtoklásban zavarás” fogalmát nem határozza meg, az minden olyan zavaró jelenségre kiterjeszthető, amely alkalmas arra, hogy a nyugalmas birtoklást veszélyeztesse.
A birtokvédelem a zavarás tényéből indul ki, a körülmények vizsgálata során csak ennek megállapítására van szükség.
A csendháborítás tilalmazásával a jogalkotó egyebek mellett a lakások használatának a zavartalanságát kívánja biztosítani. Az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésének a birtokvédelem iránti kérelem elutasításakor hatályos normaszövege az elkövetési magatartást két együttes feltétellel határozta meg: a zajokozásnak indokolatlannak és a megengedettnél nagyobbnak kellett lennie. Az utóbbi tényállási elem mérhető mértéket feltételez.
Az Alkotmánybíróság a 73/2006. (XII. 15.) AB határozatában megállapította, hogy az „és a megengedettnél nagyobb” szövegrész alkotmányellenes, ezért azt 2007. március 1. napjával megsemmisítette.
3. Amennyiben a zaj a birtokost birtoklásában, saját lakása rendeltetésszerű használatában zavarja, birtokvédelmet kérhet. Mind az átalakítás, mind pedig a lakásban folytatott tevékenység miatt helye van birtokvédelmi eljárásnak.
Az épületszerkezet hangszigetelésének vizsgálata – mint ahogy a hivatkozott bírósági határozatból is kitűnik – szakértői feladat.
A panaszos lakásában hallható zajok megítélésekor figyelembe kell venni, hogy a polgári jog számára a határérték nem bír ügydöntő jelentőséggel. A birtokháborítás megvalósulhat a határértéket el nem érő, de az adott jogviszonyban zavarónak minősülő magatartással is. A polgári jog az esetleges jogvitákat az érdekek egymáshoz és a társadalom általános követelményeihez való igazodással oldja fel. A jegyző birtokvédelmi eljárásban nem köteles zajszint mérést végeztetni, az legfeljebb elősegítheti a megalapozott döntést.
A társasházakban előforduló, a mindennapi élet velejáró zajai nem minősülnek birtokháborításnak. A rendszeres és indokolatlan zajkeltések azonban semmi esetre sem tartoznak ebbe a körbe, azokat senki sem köteles tűrni.
Az AB határozata „alkalmazhatóbbá” tette a csendháborítás tényállását, lakossági bejelentés alapján a rendőrség most már mérőeszköz hiányában is felléphet és megállapíthatja a csendháborítást, amennyiben az indokolatlan zaj mások nyugalmát zavarja. A kérelem elutasításakor azonban még a korábbi normaszöveg volt hatályban, amely a csendháborítás megállapítását a megengedettnél nagyobb mértékű zajhoz kötötte. Erre tekintettel az elutasító határozat helyesen hivatkozott a zajszint mérés szükségességére, de figyelmen kívül hagyta, hogy a szomszédjogi szükségtelen zavarással szemben birtokvédelemmel lehet élni.
A panaszolt tevékenység minősülhet csendháborításnak is, amennyiben viszont a panaszos kifejezetten birtokvédelmi eljárás megindítását kéri, azt kell lefolytatni. Hangsúlyozom, hogy ekkor a csendháborítás megállapításához mérésre volt szükség, ami a birtokvédelmi eljárásban nem szükségszerű.
A hatóság a kérelem fentebb ismertetett indok alapján történt elutasításával megfosztotta a panaszost a birtokvédelem lehetőségétől, amivel visszásságot okozott a jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben. A panaszos egy éven belül fordult a jegyzőhöz, a kérelem álláspontom szerint helytelen elutasítása miatt nem fosztható meg a közigazgatási úton igénybe vehető birtokvédelmi eljárástól.
Felhívom az érintettek figyelmét a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 142/A. §-ára, amely szerint, aki olyan kihívóan közösségellenes magatartást tanúsít, amely alkalmas arra, hogy másokban megbotránkozást vagy riadalmat keltsen, elzárással vagy százötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható. A szabálysértés miatt az eljárás a bíróság hatáskörébe tartozik. Ez a rendelkezés a 2004. évi CXXXIX. törvénnyel került az Sztv-be, és 2005. január 27-től hatályos.

Kezdeményezés
Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Óbuda-Békásmegyer jegyzője gondoskodjon a III-3976/2006. számú határozat visszavonásáról és a birtokvédelmi eljárás lefolytatásáról.

Budapest, 2007. április 5.

Lenkovics Barnabás sk.