Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5292/2006. sz. ügyben
Előadó: Tomolák Katalin

Az eljárás megindítása
A panaszos hivatalunk panaszirodáján történt meghallgatásakor előadta, hogy gyermeke ideiglenes hatályú elhelyezését elrendelő határozattal nem ért egyet, de a döntést hozó Ráckeve Város jegyzőjének javaslatára fellebbezéssel nem élt. A panaszos sérelmezte, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés felülvizsgálatára illetékes Ráckeve Város Gyámhivatala nem biztosított számára fellebbezési jogot azon határozata ellen, melyben a felülvizsgálati eljárást meghosszabbította. Kifogásolta továbbá, hogy a gyámhivatal által kirendelt pszichológus szakértő véleményét nem ismertették vele. Végül sérelmezte gyermeke átmeneti nevelésbe vételét elrendelő gyámhivatali határozatot, mely ellen fellebbezést nyújtott be.  
A panaszos a személyesen elmondottakat írásban is megerősítette, továbbá arra kérte az országgyűlési biztost, hogy gyermeke oltási könyvében szereplő bejegyzések vizsgálatára kérjen fel írásszakértőt.
A panasz alapján felmerült az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonság követelménye, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam.
Az ügyben eljáró Ráckeve Város Gyámhivatalának vezetőjétől a keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását bekértem, és azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
Ráckeve Város jegyzője a Ráckevei Védőnői Szolgálat értesítése és javaslata alapján indított eljárást a panaszos gyermekének ideiglenes hatályú elhelyezése tárgyában. A jegyző – a védőnő és a gyermekjóléti szolgálat képviselőjével együtt – az anya és az anyai nagymama jelenlétében környezettanulmányt készített az anya lakásán. A helyszínen az anyai nagyszülő egyetértett az ideiglenes elhelyezés szükségességével, és azt az anya is tudomásul vette. A jegyző a gyermeket a 9444-2/2006. számú, 2006. október 3-án kelt határozatával ideiglenes hatállyal nevelőszülőnél helyezte el, majd az iratokat áttette a továbbiakban hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Ráckeve Város Gyámhivatalához, az ideiglenes hatályú elhelyezés felülvizsgálata és a szükséges gyermekvédelmi intézkedések megtétele végett. A jegyző a jogszabályi rendelkezésekkel ellentétben, a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezését elrendelő határozata ellen fellebbezési jogot biztosított a panaszos számára.
A gyámhivatal a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezésének felülvizsgálata során – melyre a hatóságnak a jogszabály értelmében összesen 30 nap áll rendelkezésére – bekérte a Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat javaslatát, megkereste a védőnői szolgálatot és a gyermekorvost, bekérte a Pest Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat (továbbiakban: szakszolgálat) javaslatát az átmeneti nevelésbe vétel szükségessége tekintetében, továbbá meghallgatta a nagyszülőket és a szülőket, és elrendelte pszichológiai vizsgálatukat.
Miután a pszichológus szakértő véleménye, valamint a szakszolgálat javaslata az ideiglenes hatályú elhelyezéstől számított 30 napon belül nem állt a gyámhivatal rendelkezésére, a hatóság a 9509-13/2006. számú, 2006. november 7-én kelt határozatával az ideiglenes hatályú elhelyezés felülvizsgálata tárgyában indult eljárását 30 nappal meghosszabbította. A pszichológus szakérő vizsgálatának eredményét a hatóság 2006. november 13-án ismertette a szülőkkel.
A gyámhivatal – a felülvizsgálati eljárás eredményeként – a panaszos gyermekét a 9509-23/2006. számú, 2006. november 30-án kelt határozatával átmeneti nevelésbe vette. A szülők a döntés ellen fellebbezést nyújtottak be, melynek alapján a Közép-Magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala (továbbiakban: megyei gyámhivatal) az első fokú hatóság határozatát megsemmisítette és a hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. Az új eljárás eredményeként a gyámhivatal a panaszos gyermekét a 654-29/2007. számú, 2007. március 23-án kelt határozatával átmeneti nevelésbe vette, a döntés jelentésem írásba foglalásakor még nem vált jogerőssé.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
19. § (2) Az országgyűlési biztos a nyilvánvalóan alaptalan, továbbá az ismételten előterjesztett és érdemben új tényt, adatot nem tartalmazó beadványt elutasítja, a nem jogosult által, valamint a névtelenül benyújtottat pedig elutasíthatja. Az elutasítást minden esetben indokolni kell.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
72. § (4) Az ideiglenes hatályú elhelyezéstől kezdődően a szülő gondozási, nevelési joga szünetel. A beutaló szerv döntése ellen fellebbezésnek helye nincs.
73. § (1) A gyámhivatal - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - az ideiglenes hatályú elhelyezést követően - függetlenül attól, hogy arra mely beutaló szerv intézkedése alapján kerül sor - annak elrendelésétől számított
a) harminc napon belül megszünteti az ideiglenes hatályú elhelyezést, ha annak okai nem állnak fenn, vagy
b) harminc napon belül elrendeli a gyermek átmeneti vagy tartós nevelésbe vételét, vagy
c) hatvan napon belül pert indít az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartása vagy megváltoztatása mellett a gyermekelhelyezés megváltoztatása, illetve a szülői felügyelet megszüntetése iránt.
(2) A bíróság gyermekelhelyezéssel kapcsolatos döntésének az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott perindítással történő megváltoztatására csak abban az esetben kerülhet sor, ha azok a körülmények, amelyekre a bíróság elhelyezési döntését alapította, később lényegesen megváltoztak.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
33. § (7) Az eljáró hatóság vezetője - ha azt törvény nem zárja ki - az ügyintézési határidőt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb harminc - kiskorú ügyében legfeljebb tizenöt - nappal meghosszabbíthatja. Erről értesíteni kell az ügyfelet és mindazokat, akiket az eljárás megindításáról értesítettek.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy Ráckeve Város jegyzője a panaszos gyermekének ideiglenes hatályú elhelyezését elrendelő döntése ellen a hatályos jogszabályi rendelkezéssel ellentétben jogorvoslati lehetőséget biztosított a panaszosnak. A Gyvt. a beutaló szerv döntése elleni fellebbezést kizárja. A jegyző ezzel, vagyis a jogorvoslatról szóló tájékoztatásával a jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz fűződő joggal összefüggésben visszásságot okozott.
Megállapítottam továbbá, hogy a gyámhivatal 9502-13/2006. számú határozatával a panaszos gyermekének ideiglenes hatályú elhelyezése tárgyában folytatott eljárása ügyintézési határidejét 30 nappal meghosszabbította.
A Ket. 33. § (7) bekezdése szerint az ügyintézési határidő meghosszabbításáról – ha arra a jogszabály lehetőséget ad – az ügyfelet értesíteni kell, vagyis arról nem kell határozatot hozni. Az értesítés nem érdemi döntés, ellene fellebbezni nem lehet. A jogszabályi rendelkezések az ideiglenes hatályú elhelyezés meghosszabbítására nem adnak lehetőséget. A gyámhivatal azzal, hogy mind az eljárási, mind az anyagi jogszabályokat megsértette, vagyis határozatban döntött az ügyintézési határidő meghosszabbításáról, ugyancsak visszásságot okozott a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.

Kezdeményezés
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságra tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján Ráckeve Város jegyzőjét felkérem, hogy a jövőben – annak garanciális jelentősége miatt – fokozottan ügyeljen arra, hogy a Gyvt. az ideiglenes hatályú elhelyezésről szóló döntés ellen kizárja a jogorvoslat lehetőségét. 
Ráckeve Város Gyámhivatalának vezetőjét arra kérem hogy a jövőben a Gyvt. ideiglenes hatályú elhelyezésre vonatkozó rendelkezéseit tartsa be, fokozottan ügyeljen a 30 napos ügyintézési határidő betartására, különösen arra, hogy a határidő meghosszabbítására a jogszabály nem ad lehetőséget.

Végül megállapítottam, hogy a gyámhivatal – a panaszos által elmondottakkal ellentétben – a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezésének felülvizsgálata során kirendelt pszichológus szakértő véleményét 2006. november 13-án ismertette a szülőkkel. Ezért a panaszos ez irányú panaszát az Obtv. 19. § (2) bekezdése alapján, mint alaptalant elutasítottam.
A panaszos gyermekének átmeneti nevelésbe vételéről szóló gyámhivatali határozatot, tekintettel arra, hogy az még nem vált jogerőssé, az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján – hatáskör hiányában – nem vizsgáltam.
A panaszos igazságügyi írásszakértő kirendelésére irányuló kérésével kapcsolatban ugyancsak hatásköröm hiányát állapítottam meg. Az igazságügyi szakértő hatóság kirendelésére vagy bárki – tehát a panaszos is élhet e lehetőségével – megbízása alapján készít szakvéleményt. 

Budapest, 2007. május 17.

Takács Albert sk.