Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5115/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos korábbi beadványához hasonlóan (OBH 5533/2005) ismételten, utcájuk lakói érdekében fordult az országgyűlési biztoshoz, mert állítása szerint, az utcában működő vendéglátó üzlet (Csali büfé) éjszakai nyitva tartása zavarja az ott lakók nyugalmát. Sérelmezi, hogy a büfé sem hétköznap, sem hétvégén nem tartja be a nyitvatartási időt, a zenegépet pedig hétvégén, éjjel nyitott ajtó mellett, úgy üzemelteti a tulajdonosa, hogy nem lehet tőle pihenni.
Az üzlet, a jegyző korábban kelt határozata alapján este 22 órától reggel 6 óráig zárva tartott. A panaszos kifogásolta azt is, hogy az önkormányzat jegyzője az üzlet működési rendjének betartatása érdekében, panaszaik ellenére nem intézkedett.
A panasz alapján felmerült a jogbiztonsághoz, a jogorvoslathoz, a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogok sérelmének gyanúja, ezért vizsgálatot indítottam. Ennek elrendelésével egyidejűleg, az ügyre vonatkozó tájékoztatást kértem Zalaapáti Község körjegyzőjétől (továbbiakban: jegyző) is.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya szerint 
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
50. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A rendelkezésemre álló információk alapján megállapítottam, hogy a panaszosok lakóházai Zalaapátiban, a Deák Ferenc utcában találhatóak. Az itt működő üzletre a körjegyző 2006. májusában kelt, 69-4/2006 számú határozatával, este 22 órától reggel 6 óráig tartó kötelező zárvatartást rendelt el. Az új üzemeltető azonban, 2006. szeptember 14-től a büfé nyitva tartását hétfőtől csütörtökig 6 órától 22 óráig, pénteken és szombaton 6 órától 24 óráig, vasárnap pedig 9 órától 22 óráig állapította meg. Az üzlet hangos működésével így, ismételten zavarja a környéken lakók esti és éjszakai nyugalmát.
Az üzlet zavaró működésével kapcsolatosan 2006. október 31-én, december 7-én és 2007. március 20-án érkezett panaszbejelentés az önkormányzathoz. Mindhárom a nyitvatartási időben és az azon kívüli, nyitott ajtónál történő hangos zeneszolgáltatás sérelmezésére vonatkozott. A jegyző az első bejelentést követően felhívta az üzemeltető figyelmét, „hogy az üzletet úgy üzemeltesse, hogy azzal a környéken lakók éjszakai nyugalmát ne zavarja”, a második bejelentést követően helyszíni ellenőrzést tartott és „felhívta az üzemeltető figyelmet, hogy fokozottan ügyeljen arra, hogy az ajtó ne legyen nyitva, továbbá kérte a zenegép halkabb üzemeltetését”. A harmadik bejelentést követően ismételten felhívta az üzemeltető figyelmét „Jelezve, hogy felhívása egyben az utolsó figyelmeztetés”.

I. Az üzlet működésével kapcsolatos megállapítások
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. tv. és az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997.(I.22.) Korm. rendelet értelmében, amennyiben a működéséhez szükséges feltételek – a szakhatóság közreműködése esetén ideértve a szakhatósági állásfoglalásokat is – fennállnak, a kereskedő kérelmére a kereskedelmi hatóság köteles a működési engedélyt kiadni, amely tartalmazza az üzletben folytatható tevékenységet üzletkörökben megállapítva. Az üzlet működési engedélyének kiadására vonatkozó hatáskörben kereskedelmi hatóságként a települési önkormányzat jegyzője jár el.
Az üzletek nyitvatartási idejét a kereskedő állapítja meg a vásárlási szokások, a foglalkoztatottak és a lakókörnyezet érdekeinek figyelembevételével, bejelentését a jegyző nyilvántartásba veszi.
Az egyes kereskedelmi tevékenységek folytatására vonatkozó jogszabályi és hatósági előírások megtartásának ellenőrzését a jegyző, a szakhatóságok és a fogyasztóvédelmi felügyelőségek ellenőrzik, amelyek a rendőrséggel együtt közös ellenőrzéseket is folytathatnak. A jegyző – bejelentés alapján vagy hivatalból – a lakók egészséges életkörülményeinek és pihenéshez való jogának biztosítása érdekében az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja, amely keretében a jogsértő állapot megszüntetéséig kötelező éjszakai zárva tartási időszakot rendelhet el. Továbbá kezdeményezhető szabálysértési eljárás is, a zajt okozóval szemben csendháborítás, a kereskedővel szemben, pedig a kereskedésre vonatkozó szabályok megsértése miatt. A csendháborítás tényállásában fontos változás következett be a 73/2006.(XII. 15.) AB határozat nyomán, mert a cselekmény elkövetése már nem követeli meg a zajszintjének mérését, elég a zaj nagyságának az érzékszervekkel való észlelése. A képviselőtestület lehetőséget kapott 2006 évtől az üzletek éjszakai nyitvatartási idejének rendeletben való meghatározására is.
Jelen ügyben figyelembe kell venni azt is, hogy az üzlet korábban is vendéglátóüzletként működött, a működési engedély jogosultjának (üzemeltető) személyében történt a változás. A működési engedély adataiban bekövetkezett változást a kereskedő köteles haladéktalanul bejelenteni a jegyzőnek, az adatváltozásra vonatkozó eljárás lefolytatására. Kizárólag a működési engedély jogosultjának személyében történő változás esetén a jegyző, amennyiben a régi feltételek fennállnak a régi működési engedély bevonásával azonos időpontban az új jogosult nevére szóló engedélyt ad ki. Az üzlet működésében tehát jogfolytonosság valósul meg, mert a működési engedély az üzlethez, vagyis az üzletkörökhöz és az előírt feltételeknek a meglétéhez kapcsolódik, ez esetben a jegyző eljárásában már nem vizsgálja az előírásoknak való megfelelést sem, ezért a jogutódra is vonatkoznak a jogelőd üzleti tevékenysége során a hatóságok által megállapított jogok és kötelezettségek. Ennek figyelembevétele miatt az új üzemeltető is kötve van a jegyző által korábban elrendelt éjszakai zárva tartáshoz, a kötelezettség alól akkor mentesülhet, ha olyan új körülményeket teremt, amellyel biztosítja a környéken lakók éjszakai nyugalmát.
Mindezek alapján, megállapítom, hogy a jegyző az üzlet működési engedélyével kapcsolatos eljárásban nem vette figyelembe az üzlet működésére vonatkozó jogfolytonosság tényét és ezzel a környéken lakók a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okozott.

II. A jegyző eljárására vonatkozó megállapítások
A hatóság eljárásának alapját a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény teremti meg.
A közigazgatási eljárásban ügyfélnek kell tekinteni azt a személyt, akinek jogát, jogos érdekét vagy jogi helyzetét az ügy érinti. A létesítménnyel kapcsolatos, illetve a tevékenység engedélyezésére irányuló eljárásban ügyfél a hatásterületen levő valamennyi ingatlan tulajdonosa és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogszerű használója. Az ügyfél a kérelmét írásban és szóban is előterjesztheti, amelyet tartalma szerint kell elbírálni. Az eljáró hatóságnak döntést kell hoznia, vagy az ügy érdemében határozat vagy pedig az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben végzés formájában.
Fentieken túl szükségesnek tartom felhívni a figyelmet arra, hogy az Alkotmánybíróság 72/1995.(XII. 15) AB számú határozatában kifejtette, nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben érdemi döntést hozzon.
A vizsgált ügyben eljáró hatóság a bejelentéseket követően, levelekben ugyan felhívta a szabálytalanságokra az üzemeltető figyelmét, de a jegyző a panaszos Ket. hatálybalépése előtti bejelentésekor is mulasztást követett el azzal, hogy akkor sem hozott az akkor hatályos, az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. szabályainak megfelelően határozatot. Ezzel viszont sérült a jogállamiság elve és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a panaszos jogorvoslathoz való joga. Ez utóbbi abban nyilvánult meg, hogy határozat hiányában a panaszos nem élhetett fellebbezéssel.

Kezdeményezések
Fentiek alapján, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1)-(2) bekezdése alapján kezdeményezem Zalaapáti község körjegyzőjénél, hogy a panaszos kérelmére hozzon alakszerű határozatot, továbbá tegye meg a szükséges intézkedéseket az üzlet nyitva tartására vonatkozó szabályok helyes alkalmazása érdekében és ezekről 30 napon belül tájékoztasson.
Az Obtv. 25. §-a alapján javaslom a Zalaapáti önkormányzata képviselő-testületének, hogy fontolja meg az üzletek éjszakai nyitva tartásának rendeletben való szabályozását és erről 60 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 2007. május 22.
Takács Albert sk.

Melléklet: Alkalmazott jogszabályok
2005. évi CLXIV. tv. a kereskedelemről (Kt.)
3. § (1) A Magyar Köztársaság területén kereskedelmi tevékenység - a határon átnyúló kereskedelmi tevékenység és a (3) bekezdésben foglaltak kivételével - külön jogszabály alapján meghatározott működési engedéllyel rendelkező üzletben folytatható. (4) Azon termékek és szolgáltatások körét, amelyek esetében - közbiztonsági, környezetvédelmi, természetvédelmi, közegészségügyi szempontból vagy más közérdekből - a kereskedő hatósági nyilvántartásba vételére is szükség van, külön jogszabály állapítja meg. (5) Az üzlet működéséhez szükséges feltételek - ideértve a szakhatósági állásfoglalások bekérését is - meglétét egy hatósági eljárás keretében, a kereskedő kérelmére az üzlet helye szerint illetékes települési (Budapesten a kerületi) önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző) vizsgálja meg. A jegyző a külön jogszabályban meghatározott feltételek teljesítése esetén köteles a működési engedélyt kiadni. (6) A jegyző a működési engedélyt külön jogszabályban meghatározott üzletkörökre adja ki. Az üzletben kizárólag a működési engedélyben megjelölt, az üzletkörhöz tartozó termékek forgalmazhatók. Amennyiben a szakhatóság az üzletkörön belül egyes termékek értékesítéséhez, illetve tevékenységek végzéséhez nem járul hozzá, a jegyző a működési engedélyen megtiltja a termék értékesítését, illetve a tevékenység folytatását. (8) A jegyző az üzletekről, az üzletek nyitva tartásáról nyilvántartást vezet.
6. § (1) Az üzlet nyitvatartási idejét a vásárlási szokások, a foglalkoztatottak és a lakókörnyezet érdekeinek figyelembevételével a kereskedő állapítja meg. (2) A kereskedő köteles a) az üzlet nyitvatartási idejét a működési engedély iránti kérelem beadásakor, illetve az abban bekövetkező változást, az azt megelőző öt munkanapon belül a jegyzőnek írásban bejelenteni; b) az üzlet nyitvatartási idejéről és az abban bekövetkező változásokról a vásárlókat tájékoztatni. (4) A települési (Budapesten a kerületi) önkormányzat képviselő-testülete a helyi sajátosságok figyelembevételével az üzletek éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitvatartási rendjét rendeletben szabályozhatja. (5) A jegyző bejelentés alapján vagy hivatalból - a lakók egészséges életkörülményeinek és pihenéshez való jogának biztosítása érdekében - a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja. A korlátozás keretében a jegyző a jogsértő állapot megszüntetéséig kötelező éjszakai zárva tartási időszakot rendelhet el. (6) A külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén a jegyző megtilthatja vagy korlátozhatja a kereskedő számára a hirdetés vagy figyelemfelhívás céljára szolgáló hanghatásokat okozó eszköz használatát, ha az az emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.
9. § (1) Az egyes kereskedelmi tevékenységek folytatására vonatkozó jogszabályi és hatósági előírások megtartásának ellenőrzését a jegyző, illetve a külön jogszabályokban meghatározott hatóságok végzik. (4) Amennyiben a kereskedő a kereskedelmi tevékenység folytatásához előírt kötelezettségeinek nem tesz eleget a) a jegyző az üzlet ideiglenes bezáratásáról, azonnali bezáratásáról, az éjszakai nyitva tartás korlátozásáról, éjszakai kötelező zárva tartási időszak megállapításáról, a 6. § (6) bekezdésében meghatározott hanghatást okozó eszköz használatának tiltásáról vagy korlátozásáról, illetve a működési engedély visszavonásáról külön jogszabályban foglaltak szerint határozatban dönt, amely határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható; b) az ellenőrzésre jogosult hatóság a külön jogszabályokban megállapított jogkövetkezményt alkalmaz és a külön jogszabályban meghatározott mértékű bírságot szabhat ki.

4/1997.(I.22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről
2. § (1) A kereskedő - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - csak a rendelet 2. számú mellékletében meghatározott működési engedéllyel rendelkező üzletben folytathat kereskedelmi tevékenységet.
3. § (1) A kereskedő az üzlet működési engedélyének (a továbbiakban: működési engedély) kiadását az üzlet helye szerint illetékes település (község, város, megyei jogú város, fővárosi kerület) jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) kérheti.
5. § (1) A jegyző a 3. § (4) bekezdésében, a 4. §-ban előírt okiratok, hatósági, szakhatósági hozzájárulások, engedélyek, valamint mozgóbolt esetében a 3. § (5) bekezdésében meghatározott hozzájárulás megléte esetén, ha az más jogszabály előírásaiba nem ütközik, államigazgatási határozattal köteles kiadni az 1. számú mellékletben meghatározott üzletkörökre vonatkozó 2. számú melléklet szerinti működési engedélyt.
6. § (1) A működési engedély adataiban bekövetkezett változást a kereskedő haladéktalanul köteles bejelenteni a jegyzőnek, az adatváltozásnak megfelelő eljárás lefolytatása érdekében. (2) A működési engedélynek a (4) bekezdésben meghatározott adataiban bekövetkezett változásánál a jegyző a működési engedély módosításáról határozatot hoz, és a korábbi működési engedély bevonásával egyidejűleg az új adatoknak megfelelő működési engedélyt ad ki. (3) A változásról a működési engedély módosítását tartalmazó határozat egy példányának megküldésével az eredeti működési engedély kiadásában közreműködő hatóságokat, szakhatóságokat is értesíti. (4) Módosításnak minősülő adatváltozás: a) a kereskedő neve - ide nem értve a kereskedő személyében bekövetkezett változást -, cégneve; b) a kereskedő székhelye; és c) a kereskedő statisztikai számjele. (5) Kizárólag a működési engedély jogosultjának személyében történő változás esetén a jegyző, amennyiben a hatósági, szakhatósági hozzájárulások rendelkezésre állnak - az egyéb feltételek megléte esetén - a régi működési engedély bevonásával egyidejűleg a jogosult nevére szóló új működési engedélyt köteles kiadni.
8. § (1) Az üzletek működési engedély szerinti működését és a kereskedelmi tevékenység folytatására vonatkozó jogszabályi rendelkezések betartását a jegyző, a szakhatóságok, a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a területi fogyasztóvédelmi felügyelőségek ellenőrzik, amelyek együttműködési megállapodás alapján a rendőrséggel együtt közös ellenőrzéseket is folytathatnak. (2) Ha az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az üzlet vagy az üzletben kereskedelmi tevékenységet folytatók a jogszabályokban foglalt előírásoknak nem felelnek meg, illetve azokat nem tartják be, a jegyző az üzletet az észlelt hiányosság megszüntetéséig, de legfeljebb 90 napra ideiglenesen bezárathatja. (3) Az üzlet ideiglenes bezárását elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható. (4) A jegyző a működési engedélyt visszavonja, ha a) a kereskedő a (2) bekezdésben foglaltaknak nem tesz eleget, vagy b) a működési engedély kiadásának feltételei már nem állnak fenn, c) az üzletben engedély nélkül pénznyerő automatát működtetnek, d) a kereskedő a játékautomata bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget, e) az üzlet működésével összefüggő zajhatások miatt a lakosság nyugalmának sérelme a 18. § (1) bekezdésében hozott intézkedés ellenére továbbra is fenn áll. (5) A (4) bekezdés c), d) és e) pontja tekintetében a működési engedélyt visszavonó határozatot a fellebbezésre tekintet nélkül végre kell hajtani.
9. § (1) A kereskedő árukészletét - közterület-használati engedély birtokában - az üzlete homlokzatával érintkező közterületen ideiglenesen, illetve idényjelleggel árusíthatja.
18. § (1) A jegyző a külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése, vagy a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra között) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárva tartási időszakot rendelhet el. (2) Ha a zajterhelési határérték mérési eredménye a külön jogszabály szerint megengedett határérték túllépését állapítja meg, vagy a hangszigetelési követelmény nem teljesül, a zajszintmérési eljárás költsége a kereskedőt terheli. (3) Az üzlet éjszakai nyitva tartását korlátozó, illetve a kötelező zárvatartási időszakot elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
18/A. § Az üzlet nyitvatartási idejét a belkereskedelemről szóló törvény figyelembevételével a kereskedő állapítja meg, és azt írásban köteles bejelenteni az üzlet helye szerint illetékes önkormányzat jegyzőjének. A nyitvatartási idő megváltozásáról a kereskedőnek a jegyzőt 3 munkanapon belül értesítenie kell.

218/1999. (XII. 28.) Korm. rend. az egyes szabálysértésekről
Csendháborítás (hatályos 2007. 05.01-jétől)
6. § (1) Aki lakott területen, az ott levő épületben, vagy az ahhoz tartozó telken, tömegközlekedési eszközön, továbbá természeti és védett természeti területen indokolatlanul zajt okoz, amely alkalmas arra, hogy mások nyugalmát, illetőleg a természeti vagy a védett természeti értéket zavarja, harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés elkövetőjével szemben a rendőrség, továbbá a helyi önkormányzat képviselő-testülete hivatalának erre felhatalmazott ügyintézője, a közterület-felügyelő, a természeti és védett természeti területen a természetvédelmi őr, helyi jelentőségű védett területen az önkormányzati természetvédelmi őr helyszíni bírságot szabhat ki.
76. § (1) Aki az árukapcsolással, az áru jogosulatlan visszatartásával, a Vásárlók Könyvének kezelésével, illetőleg az üzletek nyitvatartási idejével kapcsolatos jogszabályi kötelezettségeket megszegi,
ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a fogyasztóvédelmi felügyelőség hatáskörébe is tartozik.

2004. évi CXL. tv. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás szabályairól (Ket.)
15. § (1) Ügyfél az a természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek (amelynek) jogát, jogos érdekét vagy jogi helyzetét az ügy érinti, akit (amelyet) hatósági ellenőrzés alá vontak, illetve akire (amelyre) nézve - tulajdonát, jogait és vagyontárgyait is ideértve - a hatósági nyilvántartás adatot tartalmaz. (2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a létesítménnyel kapcsolatos, illetve a tevékenység engedélyezésére irányuló eljárásban ügyfél a hatásterületen levő valamennyi ingatlan tulajdonosa és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogszerű használója.
34. § (1) A kérelmet a hatósághoz írásban lehet benyújtani, a természetes személy ügyfél azonban kérelmét szóban is előterjesztheti.
71. § (1) A hatóság - a (4) és (5) bekezdésben meghatározott kivétellel - az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben pedig végzést bocsát ki (a továbbiakban együtt: döntés).
78. § (1) A határozatot közölni kell az ügyféllel és azzal, akire nézve az jogot vagy kötelezettséget állapít meg, az ügyben eljárt szakhatósággal és a jogszabályban meghatározott más hatósággal vagy állami szervvel. (2) A végzést az ügyféllel, illetve az eljárás olyan egyéb résztvevőjével kell közölni, akire nézve az jogot vagy kötelezettséget állapít meg, illetve akinek a jogi helyzetét közvetlenül érinti.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró
adatvédelmi biztos
Kiegészítő jelentése
az OBH 5115/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az előzmények
A panaszos, a Zalaapáti, Bókaháza, Esztergályhorváti és Gétye Községek körjegyzőjének, a Zalaapátiban működő Csali büfé éjszakai nyitva tartásával összefüggő eljárása miatt fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Az országgyűlési biztos alapjelentésében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot állapított meg és kezdeményezte, hogy a körjegyző az ügyben hozzon alakszerű határozatot.
A körjegyző a kezdeményezésre adott válaszában arról tájékoztatott, hogy 2007. június 25-én elfogultságot jelentett be a Nyugat-Dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal Zala Megyei Kirendeltségéhez, hivatkozva arra, hogy a Csali büfé üzemeltetője és a körjegyzőség alkalmazottjának gyermeke házasságban él, és a házastárs személyesen is közreműködik az üzlet üzemeltetésében.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás szabályairól szóló 2004. évi CXL. tv. (Ktv.) 42. § (3) bekezdése szerint, az eljárásban nem vehet részt ügyintézőként az, akitől nem várható el az ügy tárgyilagos megítélése. A Ktv. 43. § (1) bekezdése értelmében, a kizárási okkal érintett személy haladéktalanul, de legkésőbb az ok felmerülésétől számított 3 napon belül köteles bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok áll fenn. A rendelkezésre álló adatok szerint ennek a kötelezettségének a körjegyző (illetve a körjegyzőség köztisztviselője) csak az általános biztos jelentését követően tett eleget, és feltételezhető, hogy személyes érintettsége befolyásolhatta az alakszerű határozat meghozatalát is.
Álláspontom szerint a jegyző eljárásában figyelmen kívül hagyta a kizárásra vonatkozó szabályokat, és ezzel a jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 20. § (1)-(2) bekezdései alapján felkérem a Nyugat-dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal vezetőjét, fontolja meg a körjegyzővel szembeni fegyelmi eljárás lefolytatásának kezdeményezését.

Budapest, 2007. július 24.

Dr. Péterfalvi Attila sk.

Melléklet: Alkalmazott jogszabályok
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
42. § (1) Az ügyintéző és az adott ügyben kiadmányozási jogkörrel rendelkező vezető a saját és hozzátartozója ügyének elintézésében nem vehet részt. (2) A másodfokú érdemi döntés előkészítésében és meghozatalában nem vehet részt az, aki a megtámadott határozat meghozatalában vagy előkészítésében alsóbb fokon részt vett, továbbá az, aki az ügyben tanúvallomást tett, illetve hatósági közvetítőként, az ügyfél képviselőjeként vagy szakértőként járt el. (3) Az eljárásban nem vehet részt ügyintézőként az, akitől nem várható el az ügy tárgyilagos megítélése.
43. § (1) Az ügyintéző és a kiadmányozási jogkörrel rendelkező vezető a hatóság vezetőjének haladéktalanul, de legkésőbb az ok felmerülésétől számított három napon belül köteles bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok áll fenn. A kizárási okot az eljárás megindulásáról, illetve a kizárási okról való tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül az ügyfél is bejelentheti. (2) A kizárás tárgyában a hatóság vezetője - az ügyfél által bejelentett kizárási okról végzésben - dönt, szükség esetén más ügyintézőt jelöl ki, továbbá arról is dönt, hogy meg kell-e ismételni azokat az eljárási cselekményeket, amelyekben a kizárt ügyintéző járt el. A hatóság vezetője az ügyintéző kizárása tárgyában való döntésre feljogosíthatja a belső szervezeti egység vezetőjét is. (3) Ha a hatóságnál nincs másik, megfelelő szakképzettséggel rendelkező ügyintéző, az ügyintézőt a felügyeleti szerv vezetője jelöli ki. (4) Ha a kizárási ok a hatóság vezetőjével, illetve az államigazgatási hatósági jogkörben eljáró polgármesterrel, főpolgármesterrel, jegyzővel, főjegyzővel, a közgyűlés elnökével szemben merül fel, az ügyben - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a felügyeleti szerv által kijelölt másik azonos hatáskörű hatóság jár el. E rendelkezést nem kell alkalmazni a hatósági bizonyítvánnyal, igazolvánnyal és nyilvántartással, illetve a jogszabályban meghatározott mértékű - nem mérlegelési jogkörbe tartozó - adó- vagy más fizetési kötelezettség megállapításával kapcsolatos ügyekben. (5) A (4) bekezdésben felsorolt személyek a kizárási okot a felügyeleti szerv vezetőjének kötelesek bejelenteni. (6) A hatóság vezetője az elfogultságot az egész szerv tekintetében bejelentheti. (7) A hatóság a saját ügyének elintézésében hatóságként nem vehet részt. E rendelkezés alkalmazásánál saját ügynek az az ügy minősül, amelyben a hatóságnak a 15. § (1) bekezdése alapján ügyféli jogállása van. A hatóság azonban nem válik kizárttá amiatt, mert a döntésben megállapított fizetési kötelezettség (adó, bírság) teljesítése az általa megjelölt számlára történik. (8) A (6) és (7) bekezdésben szabályozott esetben az eljáró hatóság kijelölésére a (4) bekezdés rendelkezése az irányadó. (9) A hatósági ügyben eljáró testület tagjával és vezetőjével, továbbá az eljáró hatóság kiadmányozási jogkörrel rendelkező vezetőjével szemben megfelelően alkalmazni kell a kizárás szabályait.