Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró
adatvédelmi biztos
Jelentése
az OBH 5096/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Izafé Éva

A vizsgálat megindítása
A panaszos csapadékvíz-elvezetéssel kapcsolatos panaszában a szomszédos ingatlanon kialakított terepviszonyokat, valamint a közterületen is megoldatlan csapadékvíz-elvezetést sérelmezte. A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa első megkeresésében Létavértes Város Önkormányzatának jegyzőjétől azt kérte, hogy amennyiben az önkormányzat a csapadékvíz-elvezetéssel, illetve a birtokvédelemmel kapcsolatos eljárást még nem folytatta le, úgy azt mielőbb tegye meg.
A jegyző válaszában közölte, hogy a panaszt már évekkel korábban kivizsgálta, és 2003-ban döntést hozott, amelyben a kérelmet elutasította. Megállapította, hogy a szomszédos ingatlantulajdonost a panaszos házának vizesedésével kapcsolatban felelősség nem terheli. A panaszos fellebbezését követően a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal helybenhagyta a jegyző döntését, azonban megállapította, hogy a panaszos „beadványának azon része megalapozott, miszerint Létavértes, Alkotmány utca belvízelvezetése nem megoldott, a belvízvezető rendszer a közművek kiépítésével feltöltődött, a belvízvezető funkcióját nem teljesíti”.
Ezt követően az állampolgári jogok országgyűlési biztosa Létevértes polgármesteréhez fordult, és arról kért tájékoztatást, hogy a panaszos ingatlanát érintő területen milyen intézkedéseket kívánnak tenni a csapadékvíz-elvezetés panaszmentes megoldása érdekében, tekintettel arra, hogy az egyre többször jelentkező szélsőséges időjárási viszonyok olyan esőzésekkel, felhőszakadásokkal járnak, amelyek időről-időre visszatérően veszélyeztethetik az ingatlanokat.
Az országgyűlési biztos arról is tájékoztatta a polgármestert, hogy az önkormányzati feladatot érintő csapadékvíz-elvezetéssel kapcsolatos panaszok kapcsán átfogó vizsgálatok készültek, melyek az Országgyűlési Biztosok Hivatala honlapján (www.obh.hu) elérhetők. Számuk: OBH 2852/1999. és OBH 2528/2000. 
Erre a megkeresésre az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a polgármestertől választ nem kapott.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Az ügy jogszabályi háttere
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése. (2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról
4. § (1) A helyi önkormányzati feladatok:
a) a helyi vízi közüzemi tevékenység fejlesztésére vonatkozó - az országos koncepcióval összehangolt - koncepció kialakítása és végrehajtásának megszervezése;
b) a vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos önkormányzati hatósági feladatok ellátása;
c) a természetes vizek fürdésre alkalmas partszakaszainak és azzal összefüggő vízfelületének kijelölése;
d) a helyi víziközművek működtetése, a koncessziós pályázat kiírása, elbírálása és a koncessziós szerződés megkötése;
e) a vízi közüzemi tevékenység körében a település ivóvízellátása, a szennyvízelvezetés, az összegyűjtött szennyvizek tisztítása, a csapadékvíz elvezetése;
f) a helyi vízrendezés és vízkárelhárítás, az árvíz- és belvízelvezetés;

253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről (OTÉK)
Szennyvíz- és csapadékvíz-elvezetés
47. § (1) Építményt elhelyezni, ha annak telke előtt közműves szennyvízelvezető (közcsatorna) van csak a közcsatornára való rákötéssel lehet.
(5) Szennyvíz csak zártszelvényű csatornában vezethető. Csapadékvíz, talajvíz és kiemelt bányavíz - a vonatkozó hatósági előírások megtartásával - nyílt árokban is vezethető.
(8) A telek, terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen kárt (átázást, kimosást, korróziót stb. ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza. 
(9) A csapadékvíz a telken belül elszivárogtatható, ha ez a telek és a szomszédos telkek, továbbá az építmények állékonyságát és rendeltetésszerű használatát nem veszélyezteti.
(10) A telekről csapadékvizet a közterületi nyílt vízelvezető árokba csak zártszelvényű vezetékben és az utcai járdaszint alatt szabad kivezetni. Amennyiben a vízelvezető árok a közút tartozéka, úgy abba a környezetéből - a telkekről - csapadékvíz bevezetése csak az út kezelőjének hozzájárulásával történhet.

A vizsgálat megállapításai
A belvíz- és csapadékvíz-elvezetés hiányosságaival kapcsolatban az országgyűlési biztosok tevékenységének megkezdésétől számos panasz érkezett az ország szinte valamennyi területéről. Az OBH 5923/1999. számú jelentésében az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az Országos Vízügyi Főigazgatóság vezetőjét felkérte úgy az egyedi ügyek, mint annak országos vizsgálatára, hogy az országos vízügyi felügyelet a feladatellátását hogyan ellenőrzi, illetve annak elmaradása esetén milyen intézkedéseket tesz, illetőleg tehet. Az országos képet adó jelentésben a országgyűlési biztos ajánlást tett a települési önkormányzatoknak és a regionális vízügyi igazgatóságoknak, illetve a feltárt visszásságok megoldása érdekében a miniszterelnökhöz fordult.
A jelentésben az Országos Vízügyi Főigazgatóság vizsgálatának felhasználásával, az országgyűlési biztos rámutatott, hogy a vízgazdálkodási feladatokat az önkormányzatok megalakulása előtt sem kielégítően látta el az állam (és a tanácsok). Az amúgy sem kellő mértékben kiépített, a belterületi vízrendezéshez és csapadékvíz-elvezetéshez szükséges létesítmények leromlása következett be az elmaradt karbantartások miatt. E létesítmények szinten tartásán kívül a fejlesztésük is elmaradt. Az építési fegyelem lazulása, az elmaradt hatósági intézkedések következtében több helyen visszafordíthatatlan – vagy csak nagy összegű közpénzek ráfordításával visszafordítható – műszaki állapotok alakultak ki.
A fentiekben utalt vizsgálatban a konkrét ügyek tanulságai, az Országos Vízügyi Főigazgatóság saját vizsgálatai és szakmai állásfoglalása alapján megállapítható volt, hogy a településeken általában az egészséges környezet vízügyi szempontból való biztosítása, a vízkárok elháríthatósága nem megoldott. Ennek oka a települések többségében elsődlegesen a pénzhiány. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa megállapította, hogy a vizsgált önkormányzatok a csapadékvíz-elvezetéssel kapcsolatos feladataikat eltérően és többnyire elégtelenül látták el.
A vizek kártételeinek kiküszöbölése, minimumra csökkenthetősége, az árvizek megelőzése, illetve lehetőség szerinti mederbentartása, a környezet mesterséges alakításának jelentős részben függvénye. Ezért a természetes és az épített környezetbe való beavatkozáskor a természeti és műszaki törvényszerűségeket feltétlenül figyelembe kellene venni. A jogalkotáson kívül a jogalkalmazás is kizárólag így lehet eredményes, és ennek érdekében az önkormányzatoknak is eleget kell tenniük az önkormányzati törvényben előírt feladataiknak. Az említett vizsgálatban az országgyűlési biztos azt is megállapította, hogy az elmaradt karbantartások (fejlesztések) a szabálytalanul megszüntetett elvezető, befogadó művek hiánya a rendkívüli, csapadékos időjárás következményeit felerősíti.
A korábbi vizsgálataiban az állampolgári jogok országgyűlési biztosa megállapította, hogy az érintett állampolgároknak az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, az egészséges környezethez való jogai sérülnek, megszüntetésükhöz azonban az állam és az önkormányzatok több, összehangolt intézkedése szükséges.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 18. § (10) bekezdése szerint: Ha az országgyűlési biztos a felvilágosítást, magyarázatot stb. kér, a megkeresésnek - ha e törvény másként nem rendelkezik - a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
A Létavértest érintő, jelen vizsgálatban elsődlegesen megállapítom, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának Létavértes Város Önkormányzat polgármesteréhez intézett megkeresése teljesítésének elmulasztása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2 §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.
Azt is megállapítom, hogy a jegyzőhöz intézett megkeresésre az állampolgári jogok országgyűlési biztosa egyértelmű választ kapott, a csatolt határozatok értelmében a szomszéd vonatkozásában felvetett csapadékvíz-elvezetés, kerítés, terepfelszín rendezés kérdésében a hatósági eljárás már 2003-ban, illetve a másodfokú eljárás 2004-ben lefolytatásra került, az ellen a panaszos a bírósági felülvizsgálat lehetőségével nem élt, ezért a jegyző eljárásával kapcsolatban alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásság nem merült fel. 
Jelentésemben fel szeretném hívni a figyelmet arra, hogy 1990-től az önkormányzati törvény az önkormányzatoknak feladatként határozza meg a vízrendezést, a csapadékvíz-elvezetést és a csatornázást. A vízgazdálkodási törvény ugyancsak az önkormányzatok feladatai között említi a csapadékvíz-elvezetést, a helyi vízrendezés és vízkárelhárítást. Erre vonatkozóan további szabályozást ad az országos településrendezési és építési követelményekről szóló kormányrendelet. Létavértes Város Önkormányzata e feladatának nem tett eleget, mivel az egyes területek, és konkrétan a panaszban megjelölt terület vízelvezető rendszerének szakmai felülvizsgálatáról az önkormányzat nem gondoskodott. A fejlesztési tervekről, a tervezett intézkedésről az állampolgári jogok országgyűlési biztosa információkat nem szerezhetett, figyelemmel arra, hogy megkeresésére nem érkezett válasz.
A panaszos a közterületi vízelvezető-rendszer hiányát is sérelmezte, amely kérdés megoldatlanságát a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal is rögzítette.  
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a csapadékvíz-elvezetés megoldatlansága az Alkotmányban garantált tulajdonhoz, az egészséges környezethez való joggal, valamint a jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okoz, ezért az érintett területen élők épületének állaga és a tulajdonosok egyéb vagyontárgyai - az időjárástól függően - időről-időre veszélybe kerülnek.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Létavértes Város Önkormányzatának képviseletében eljáró polgármestert, hogy az országgyűlési biztos korábbi megkereséseit haladéktalanul teljesítse, továbbá az önkormányzat, illetve a képviselő-testület feladatkörében intézkedjen a csapadékvíz-elvezető rendszer kiépítésének megvalósításáról.

Budapest, 2007. július 24.

Dr. Péterfalvi Attila sk.