Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4788/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában előadta, hogy unokáját a Józsefvárosi Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala 2005. augusztus 29-én kelt határozatával ideiglenesen nála helyezte el. A panaszos sérelmezte, hogy unokája gyámjául csak 2005. december 9-én rendelte ki a gyámhivatal, így három havi családi pótléktól elesett.
A beadvánnyal kapcsolatban felmerült a jogállamiságból erdő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, továbbá a szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
A gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem. 

A megállapított tényállás
A gyámhivatal a panaszos idősebbik unokáját, Patrikot 2005 májusában – az anya életvitele miatt – a panaszosnál helyezte el. Patrik elhelyezésének megváltoztatása tárgyában a gyámhivatal 2005. május 30-án pert kezdeményezett, ezzel egyidejűleg a panaszost a gyermek gyámjául rendelte. 
A panaszos 2005. augusztus 26-án jelezte a gyámhivatalnál, hogy leányunokája, Patrícia nevelésére is alkalmatlannak tartja az anyát. Az anya alkoholfüggő, pszichiátriai, esetleg belgyógyászati kezelésre szorulna, orvoshoz nem megy. A lakás elhanyagolt, az anya a közelmúltban életveszélyes sérülést okozott a barátjának, gyermekével agresszív, nevelését elhanyagolja. A panaszos kérte, hogy a hatóság helyezze hozzá, Patríciát, nyilatkozott arról is, hogy a gyermek gyámságát vállalja. 
Az anya augusztus 29-én nyilatkozott a gyámhivatalnál arról, hogy leányához ragaszkodik, szeretné ő nevelni. 
A gyámhivatal 22-1589-18/2005. számú, 2005. augusztus 29-én kelt határozatával Patríciát ideiglenes hatállyal a panaszosnál helyezte el. 
Augusztus 31-én az ügyintéző mindkét gyermeket meghallgatta, akik egybehangzóan azt mondták, hogy szeretnének nagyanyjuknál maradni. 
Szeptember 28-án az anya a gyámhivatalnál bemutatta az orvosi igazolást, mi szerint 2005 februárja óta folyamatos kezelés alatt áll, továbbá az életveszélyt okozó testi sértés bűntett elkövetésének megalapozott gyanúja miatt neki címzett, gyanúsítotti kihallgatásra szóló idézést. Az anya kérte leánya hozzá való visszahelyezését. 
Október 3-án az anya, a kislány és az anya által megkéselt férfi megjelent a gyámhivatalban. A férfi állította, hogy az anya nem szándékosan szúrta meg őt, hanem baleset történt.
Október 10-én a gyermekek apja idézésre megjelent a gyámhivatalban. Jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozata szerint nem bízott abban, hogy volt felesége „megjavulása” tartós lesz, ha mégis, hozzájárul ahhoz, hogy a gyermekek az anya gondozásába kerüljenek. Az apa nem kérte gyermekei hozzá való helyezését. 
Az ügyintéző október 13-án Patrícia iskolájától pedagógiai véleményt, a gyermekjóléti szolgálattól az anya körülményiről, gyermeknevelési szokásairól, egészségi állapotáról tájékoztatást kért. A tájékoztatásokat a gyámhivatal még októberben megkapta. A gyermekjóléti szolgálat – anyai kapcsolattartás mellett – Patrícia nagyszülőnél való elhelyezését javasolta.
Október 21-én a rendőrség tájékoztatta a gyámhivatalt arról, hogy az anya ellen életveszélyt okozó testi sértés bűntett elkövetésének gyanúja miatt indult eljárás során keletkezett iratokat vádemelési javaslattal küldték meg ügyészségnek.
A panaszos és Patrícia 2005. november 2-án a gyámhivatalnál ismét nyilatkoztak arról, hogy a gyermek a nagyszülőnél szeretne maradni. A panaszos elmondta, hogy a gyermek után a családi pótlékot nem kapja.
A gyámhivatal 22-2428/15/2005. számú, 2005. december 9-én kelt határozatával Patrícia ideiglenes hatályú elhelyezését felülvizsgálta. A gyermek elhelyezését és gondozási helyét fenntartotta, a gyermek gyámjául a panaszost rendelte. A határozatban a hatóság megállapította, hogy indokolt pert indítani a gyermekelhelyezés megváltoztatása tárgyában.
A gyámhivatal 2006. február 1-jén kérte fel a jogi képviselőt a perindításra, a keresetlevelet a Pesti Központi Kerületi Bíróság 2006. március 14-én iktatta.
A panaszos részére a Magyar Államkincstár 2005. december 1-jétől folyósítja a Patrícia után járó családi pótlékot.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

1997. évi XXXI. tv. gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete vagy önmaga súlyosan veszélyezteti, és emiatt azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a határőrség, a rendőrség, az ügyészség, a bíróság, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a gyermeket ideiglenesen a) a nevelésére alkalmas, azt vállaló különélő szülőnél, más hozzátartozónál, illetve személynél… helyezi el…
73. § (1) Az illetékes gyámhivatal - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - az ideiglenes hatályú elhelyezést követően - függetlenül attól, hogy arra mely beutaló szerv intézkedése alapján kerül sor - annak elrendelésétől számított a) harminc napon belül megszünteti az ideiglenes hatályú elhelyezést, ha annak okai nem állnak fenn, vagy b) harminc napon belül elrendeli a gyermek átmeneti vagy tartós nevelésbe vételét, vagy c) hatvan napon belül pert indít az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartása vagy megváltoztatása mellett a gyermekelhelyezés megváltoztatása, illetve a szülői felügyelet megszüntetése iránt.
74. § (1) Ha a gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezés alapján azt állapítja meg, hogy a szülői felügyelet megszüntetésének okai nem állnak fenn, de a gyermek fejlődése a korábbi környezetében nincs biztosítva, 60 napon belül pert indít a szülő (szülők) ellen a gyermeknek a különélő másik szülőnél vagy harmadik személynél történő elhelyezése iránt.
(2) A gyámhivatal a per megindításával egyidejűleg megállapítja a szülő felügyeleti jogának szünetelését, a különélő másik szülő felügyeleti jogának feléledését, vagy azt a személyt, akinél a gyermeket ideiglenes hatállyal elhelyezték, a gyermek gyámjául rendeli.

A vizsgálat megállapításai
A gyámhivatal 2005 májusában a panaszoshoz helyezte idősebbik, fiú unokáját és pert kezdeményezett a gyermek elhelyezésének megváltoztatása tárgyában. Augusztusra az anya már leányáról sem gondoskodott megfelelően, büntetőeljárás indult ellene. A gyámhivatal akkor a kislányt ideiglenes hatállyal a panaszoshoz helyezte. A panaszos nyilatkozott arról, hogy unokája nevelését, gyámságát vállalja, a gyermek is kérte nagyanyjához való helyezését.
Az anya jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozata szerint gyermekét szeretné nevelni, kérte gondozásába való visszahelyezését. 
A gyámhivatal meghallgatta az anya ellen indult büntetőeljárás sértettjét (az anya barátját), a gyermekek apját, Patríciáról pedagógiai véleményt, a gyermekjóléti szolgálattól és a rendőrségtől tájékoztatást kért.
A Gyvt. szerint a gyámhivatalnak – ha az ideiglenes hatályú elhelyezés alapján azt állapítja meg, hogy a szülői felügyelet megszüntetésének okai nem állnak fenn, de a gyermek fejlődése a korábbi környezetében nincs biztosítva – 60 napon belül pert kell indítania a szülő (szülők) ellen a gyermeknek a különélő másik szülőnél vagy harmadik személynél történő elhelyezése iránt. A hatóságnak a per megindításával egyidejűleg azt a személyt, akinél a gyermeket ideiglenes hatállyal elhelyezte, a gyermek gyámjául kell rendelnie.
A gyámhivatal az eljárás megindulása után több mint három hónap múlva vizsgálta felül Patrícia ideiglenes hatályú elhelyezését, akkor rendelte a panaszost leányunokája gyámjául, továbbá akkor döntött a gyermekelhelyezés megváltoztatása tárgyában indítandó per szükségességéről. A hatóság a pert az eljárás megindítását követő közel hat hónap elteltével indította. 
Megállapítottam, hogy a gyámhivatal indokolatlanul elhúzódó eljárása miatt a panaszos három hónapi családi pótléktól elesett. Ez visszásságot okozott a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, valamint a panaszos unokája szociális biztonsághoz való jogával összefüggésben. 
A vizsgálatom során feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeli elkerülése érdekében, az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján, a Józsefvárosi Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala vezetőjénél kezdeményezem, hogy a jövőben határozataikat – annak garanciális jelentőségére tekintettel – a vonatkozó jogszabályban előírt határidőben hozzák meg. Ha a gyermek elhelyezésének megváltoztatása tárgyában perindítás szükséges, a keresetlevél benyújtásáról ugyancsak a Gyvt.-ben előírt törvényi határidőben gondoskodjanak.

Budapest, 2006. december 18.
Takács Albert sk.