Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4762/2006. számú ügyben

Előadó: Dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindulása
P. J. S.-né, valamint H. D. (panaszosok) az országgyűlési biztos általános helyetteséhez intézett beadványukban sérelmezték a Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Okmányirodájának eljárását. 
A tényállás megállapításához szükséges adatok, iratok rendelkezésemre bocsátása céljából rövid úton megkerestem P. J. S.-nét, a már említett önkormányzat aljegyzőjét, a Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal helyettes-vezetőjét, valamint a Budapest Fővárosi Kerületek Földhivatalának helyettes-vezetőjét is. 
A panaszbeadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog, illetve a tulajdonhoz való jog megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 

A megállapított tényállás
A panaszosok állítása szerint több évtizede folyamatosan laknak a Budapest 14943/7/A/1. helyrajzi szám alatt felvett - természetben a 1023 Budapest, II.  kerület, Kolozsvári Tamás utca 4/A. kertszint 1. ajtószám alatti - lakásban. Miután P. J. S.-né táskáját személyi okmányaival együtt ellopták, felkereste a már említett okmányirodát, hogy részére lakcímet igazoló hatósági igazolványt állítsanak ki. Az említett hatósági igazolványt 2006. augusztus 28-án kiállító Budapest 2. számú Okmányiroda az ügyfél lakhelyeként - a ténylegestől eltérően - a „1023 Budapest 02. Kolozsvári Tamás utca 4/A.”  címet tüntette fel arra hivatkozással, hogy „a programban, a gépben nem szerepel a kerti lakás, ezért ilyen címet nem tudnak beírni. Bármit hajlandók feltüntetni (alagsor, földszint, első emelet, stb.) de kerti lakást nem.” Az ügyfél azon kérdésére, hogy „… újabban az életet igazítják-e a programhoz, vagy a programot az élethez”, az ügyintéző közölte, hogy „… tud még egy megoldást, nyilvántartásba vesz minket, mint hajléktalanokat.”
A panaszosok szerint a 1023 Budapest, Kolozsvári Tamás utca 4/A. húsz lakást tartalmazó ötszintes társasház, melyben az egyes önálló lakásokat az alapító okirat tanúsága szerint szintenként és lakásonként arab számmal jelölik. A társasház legalsó szintje a kertszinttel kezdődik, mely fölött az alagsor, ezt követően a földszint, majd az első (és az azt követő) emeleti szintek helyezkednek el. 
A panaszosok lakcímet igazoló hatósági igazolványában jelenleg is nem a valós lakcím van feltüntetve. Ugyancsak helytelenül van feltüntetve panaszosok lakáscíme az egykor tulajdonukat képező, jelenleg pedig a holtig tartó lakáshasználati jogukat tanúsító - a Körzeti Földhivatalnál vezetett - tulajdoni lapon. A tulajdoni lapon valótlanul feltüntetett lakcím törlése azonban csak a lakcímkártyán helytelenül feltüntetett, nem valós lakcím törlését követően lehetséges. 
Megkeresésemre a Budapest Főváros II. Kerületi Önkormányzat irodavezető-helyettese arról tájékoztatott, hogy: „… Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Központi Személyi Adat- és Lakcímnyilvántartás Online SZL számítógépes programja nem teszi lehetővé a „kertszint” megnevezés realizálását.” Arra a kérdésemre, hogy a számítógépes program működtetéséért, fejlesztéséért, karbantartásáért felelős szervet az észlelt hiányosságokról tájékoztatták-e, nemleges választ kaptam.
A Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal fejlesztésért felelős helyettes-vezetője szerint: tudomásuk van a kertszinttel kapcsolatos problémáról, jelenleg dolgoznak azon, hogy a számítógépes rendszer a „kertszintet” is kezelni tudja, melynek megoldására várhatóan 2-3 hónap múlva kerül sor. 
A Fővárosi Kerületek Földhivatala helyettes-vezetőjének álláspontja szerint: az ingatlan-nyilvántartás részét képező tulajdoni lapon panaszosok lakáscímeként jelenleg feltüntetett adat megváltoztatására csak a hatósági igazolványban szereplő lakcím megváltoztatását követően kerülhet sor.

A vizsgálat megállapításai
A panaszosok, mint jogkövető magyar állampolgárok, akik lakcímük bejelentése céljából többször felkeresték a már említett Okmányirodát, minden esetben úgy távoztak, hogy a valódi, tényleges lakcímüknek megfelelő lakáscímet - 1023 Budapest, II. kerület, Kolozsvári Tamás utca 4/A. kertszint 1. számú ajtó - bejelentésük ellenére sem tudta az Okmányiroda a hatósági nyilvántartásba feltüntetni. Az Önkormányzat tájékoztatása szerint az említett eset azért fordult elő, mert a számítógépes program működtetéséért, fejlesztéséért, karbantartásáért országos szinten felelős országos illetékességgel rendelkező központi hivatal olyan programot működtet, mely nem teszi lehetővé panaszosok valós lakcímének - a „kertszint”-nek - a feltüntetését a hatósági igazolványban.
A vizsgálat rögzíti, hogy panaszosok által helyesen bejelentett tényleges, valós lakcímüknek hatósági igazolványba való feltüntethetőségének hiánya a Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal (továbbiakban: Hivatal) által működtetett számítógépes program hiányosságaira, a Hivatal ezzel összefüggő mulasztására vezethető vissza.
A vizsgálat megállapította, hogy a mulasztás sérti panaszosok jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogát azáltal, hogy bizonytalanságban tartja őket azzal összefüggésben, hogy hatósági igazolványukba a helyes lakcímük feltüntetése mikor történhet meg. Ugyanakkor az ügyintézésnek ez a módja sérti a tisztességes eljáráshoz való jogot, s ezen keresztül a tulajdonhoz való jogot is. Az említett alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság mindaddig fennáll, míg a Hivatal az említett számítógépes programot alkalmassá nem teszi a tényleges, valós lakcímadatok hatósági igazolványba való feltüntethetőségére, illetve ezt követően az említett Okmányiroda a panaszosok hatósági igazolványába a tényleges lakcím adatokat nem tünteti fel. 
Arra is tekintettel, hogy mind a Hivatal, mind az Okmányiroda saját hatáskörében meg tudja szüntetni az említett alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot azáltal, hogy a Hivatal a bejegyzés alapjául szolgáló számítógépes programot alkalmassá teszi a valós lakcímadatok hatósági igazolványba való bejegyezhetőségére — az Okmányiroda pedig ezt követően a valós lakcímadatokat panaszosok hatósági igazolványába feltünteti — ajánlást ugyan nem teszek, de felkérem a Hivatal vezetőjét, hogy soron kívül intézkedjen a számítógépes program olyan módosítása iránt, hogy az alkalmas legyen a polgár valóságos lakcímének feltüntetésére; a jegyzőt pedig arra kérem, hogy a számítógépes program módosítását követően haladéktalanul intézkedjék panaszosok tényleges lakcímének hatósági igazolványukba történő feltüntetése iránt. 
Kérem kezdeményezésem címzettjeit, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásukról, illetve a megtett intézkedésükről - levelem kézhezvételét követő 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjenek.
Felhívom kezdeményezéseim címzettjeit, hogy amennyiben kezdeményezésemmel nem értenek egyet, az esetben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-a (3) bekezdése szerint járjanak el.
Jelentésem egy-egy példányának megküldésével panaszosokat, valamint a Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal vezetőjét, illetve a Budapest Főváros II. Kerület Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2006. november 30.
Takács Albert sk.

Melléklet: A jogszabályi háttér

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
77. § (2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok mindenkire egyaránt kötelezőek.

A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelettel
(A törvény: Tv., a végrehajtásáról szóló kormányrendeletet: R. betűvel jelöljük .)
Tv. 1. § (1) E törvény célja, hogy meghatározza a polgárok személyi és lakcím adatait tartalmazó nyilvántartás (a továbbiakban: nyilvántartás) működésének törvényes feltételeit. (2) A nyilvántartás azokat az alapvető személyi és lakcím adatokat tartalmazza, amelyek a polgárok egymás közötti jogviszonyaiban személyazonosságuk igazolásához, továbbá a közigazgatási és igazságszolgáltatási szervek, a helyi önkormányzatok, valamint más természetes és jogi személyek, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek törvényen alapuló adatigényeinek kielégítéséhez szükségesek. (3) E törvény biztosítja a természetes személy (a továbbiakban: polgár) személyes adataival való önrendelkezési jogának, valamint az egyéb alkotmányos jogok érvényesítéséhez és a közigazgatás hatékonyságának biztosításához szükséges személyazonosító és lakcímadatok használatához fűződő közérdek összhangját. 
Tv. 3. § (1) A nyilvántartás olyan hatósági nyilvántartás, amely a polgároknak az e törvényben meghatározott személyi és lakcím adatait, valamint az azokban bekövetkezett változásokat tartalmazza.
(2) A nyilvántartás feladata az e törvényben meghatározott adatok és változásaik gyűjtése és kezelése, azokról okiratok kiadása és törvényben meghatározott jogosultaknak adatok szolgáltatása.
Tv. 4. § (3) E törvény hatálya kiterjed: a) a személyiadat- és lakcím-nyilvántartási, az adatkezelési és a lakcím-bejelentési eljárásra, továbbá … c) a személyazonosítás célját szolgáló és jogosultságot igazoló egyéb okmányok kiadásával összefüggő eljárásra.
Tv. 5. § (2) A polgár lakóhelye: annak a lakásnak a címe, amelyben a polgár él. A lakcímbejelentés szempontjából lakásnak tekintendő az az egy vagy több lakóhelyiségből álló épület vagy épületrész, amelyet a polgár életvitelszerűen otthonául használ, továbbá - a külföldön élő magyar és nem magyar állampolgárok kivételével - az a helyiség, ahol valaki szükségből lakik, vagy - amennyiben más lakása nincs - megszáll. (4) A polgár lakcím adata: bejelentett lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címe (a továbbiakban együtt: lakcím). (9) A nyilvántartás alapiratai: azok az iratok, amelyek alapján a polgár személyi és lakcím adatait és azokban bekövetkezett változásokat a nyilvántartásba felvették. (…)
Tv. 6. § (1) Az e törvényben meghatározott feladatokat a települési (fővárosi kerületi) önkormányzat jegyzője, a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője és a 9. §-ban meghatározott - az egész országra kiterjedő illetékességgel működő - központi hivatal látja el. (…)
Tv. 7. § (2) A jegyző c) ellátja a lakcímbejelentés tudomásul vételével összefüggő első fokú hatósági feladatokat; d) a törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén adatszolgáltatást teljesít a nyilvántartásból; …f) közokiratot ad ki a nyilvántartott adatokról; (3) A jegyző - a belügyminiszter rendeletében meghatározott módon - továbbítja az általa kezelt nyilvántartásba felvett adatokat a központi nyilvántartás részére, illetve átvezeti a helyi szinten kezelt nyilvántartásban az adatok változását.
Tv. 7/B. § A körzetközponti feladatokat ellátó település jegyzője - a 9. § (2) bekezdésének k)-l) pontjában foglaltak kivételével - átvezeti a nyilvántartáson a személyi és lakcímadatokat, adatváltozásokat és adatjavításokat a) a jegyző és a saját illetékességi területén lakcímmel rendelkező polgár tekintetében, valamint b) a személyi azonosítóról és a lakcímről szóló hatósági igazolvány kiadásával kapcsolatos - kormányrendeletben megállapított - első fokú hatósági jogkörében. 
R. 6. § (1) A nyilvántartás szervei az illetékességi területükön lévő címekről címnyilvántartást vezetnek, amely tartalmazza e) a ház számát, ennek hiányában a helyrajzi számot, ezen belül az épület, lépcsőház, szint, emelet és ajtó számát, illetőleg megjelölését; f) a cím jellegét (pl. lakóház, közintézmény, üres telek stb.).
R. 8. § (1) Helyi szinten a nyilvántartást, a települési önkormányzat polgármesteri hivatalában számítógépen - és átmenetileg manuális (kartonos) módszerrel - kezelik.
R. 9. § (1) A jegyző a nyilvántartás folyamatos és naprakész vezetése érdekében gondoskodik az illetékességi területén bekövetkezett adatváltozások nyilvántartáson történő átvezetéséről, továbbá figyelemmel kíséri az adatváltozások továbbításának és a nyilvántartáson való átvezetésének megtörténtét. (3) Ha az adatváltozást a személyazonosító igazolvány, valamint a személyazonosítás célját szolgáló és a jogosultságot igazoló egyéb okmányok kiadásával összefüggő eljárásban jelentik be, a körzetközponti jegyző értesíti az adatváltozásról a központi hivatalt.
Tv. 9. § (1) A személyiadat- és lakcímnyilvántartás adatkezelője országos illetékességgel a belügyminiszter irányítása alatt álló önálló központi hivatal (a továbbiakban: Hivatal). (2) A Hivatal feladata és hatásköre: c) kezeli és működteti a nyilvántartás központi rendszerét és abból - a törvényben meghatározott feltételek fennállása esetében - első fokú hatósági jogkörében adatszolgáltatást teljesít; d) ellenőrzi a nyilvántartásban kezelt adatok helyességét; g) adatfeldolgozót bízhat meg egyes adatkezelési műveletek, technikai feladatok elvégzésével; (3) A Hivatal Központi Okmánytárában - adatlapokon, illetve számítógépes adathordozón tárolva - kezeli: a) a személyazonosító igazolvány adatlapokat és fényképeket, a lakcímjelentő lapokat, valamint az ezen iratokban szereplő adatok változását igazoló okmányokat;
Tv. 10. § A belügyminiszter: a) irányítja és ellenőrzi a nyilvántartás szerveinek a nyilvántartással összefüggő államigazgatási, valamint technikai, informatikai és pénzügyi feladatai ellátását, b) meghatározza a nyilvántartás központi rendszere üzemeltetésének szervezeti kereteit,
R. 12. § (2) A központi hivatal működteti a nyilvántartás központi rendszerét, továbbá közreműködik a nyilvántartás informatikai és rendszertechnikai szabványainak kialakításában, minősíti a nyilvántartást kezelő szoftvereket, engedélyezi használatukat, ellenőrzi a szabványok, technikai előírások érvényesülését. (3) A központi hivatal gondoskodik a törvényben előírt feladatok végrehajtásához szükséges rendszertechnikai fejlesztések végrehajtásáról, ezen belül olyan rendszerek kidolgozásáról és az illetékes szervekhez történő eljuttatásáról, amelyek lehetővé teszik az adatállomány számítástechnikai módszerrel történő karbantartását. (…)
R. 13. § A központi hivatal felügyeli a nyilvántartás helyi és területi szerveinek lakcímbejelentéssel összefüggő hatósági tevékenységét. A központi hivatal jogosult a nyilvántartás bármely szervénél, illetve üzemeltetőjénél keletkezett egyedi adathibák vizsgálatára, és utasítást adhat a hiba megszüntetésének módjára.
Tv. 11. § (1) A nyilvántartás tartalmazza a polgár a) nevét; b) magyar vagy külföldi állampolgárságát, illetőleg hontalanságát (a továbbiakban: állampolgárság), valamint menekült, bevándorolt, letelepedett, illetőleg EGT tartózkodási engedélyes jogállását; c) nemét; d) születési helyét és idejét; e) anyja nevét; f) személyi azonosítóját; g) elhalálozása helyét és idejét (a holttá nyilvánítását vagy a halál tényének bírói megállapítását); h) lakcímét; i) az adatszolgáltatásra vonatkozó, 2. § (1) bekezdés szerinti korlátozást, illetve tilalmat; j) adataiból történő rendszeres adatszolgáltatásra vonatkozó jelzést; k) családi állapotát, a házasságkötés helyét; l) arcképmását, aláírását; m) személyazonosító igazolványának, továbbá személyi azonosítójáról és lakcíméről kiadott hatósági igazolványának okmányazonosítóját.
R. 15. § (6) A lakcím adattartalma: a) településnév, a fővárosban a kerület megjelölésével; b) postai irányítószám; c) közterület neve és jellege; d) házszám (helyrajzi szám); e) épület, lépcsőház, szint (emelet), ajtó. (7) A nyilvántartásban rögzíteni kell az adatok keletkezésének, változásának és megszűnésének, továbbá a tartózkodási hely megújításának időpontját.
R. 16. § (1) A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi XX. törvény (a továbbiakban: Szaz. tv.) 29. §-a szerinti hatósági igazolvány célja a polgár tájékoztatása személyi azonosítójáról és bejelentett lakcíméről annak érdekében, hogy azokat a polgár törvényben előírt kötelezettsége teljesítéséhez közhitelűen igazolhassa.
R. 19. § (1) A polgár lakóhelye szerint illetékes jegyző - az illetékes körzetközponti jegyző útján -, továbbá külföldön élő magyar állampolgár esetén a központi hivatal, a polgár kérelmére új hatósági igazolványt állít ki, ha a korábban kiadott igazolványt a polgár elvesztette, az megsemmisült, vagy megrongálódása miatt használhatatlanná vált. (2) Érvénytelen a hatósági igazolvány, ha a) az abba bejegyzett adatok megváltoztak, b) az megrongálódott, elveszett, eltulajdonították, c) az hamis adatokat tartalmaz, az abba bejegyzett lakcím a nyilvántartásban érvénytelen vagy fiktív jelzéssel szerepel, illetőleg azt nem a kiállítására jogosult szerv állította ki, d) megszűnt a hatósági igazolványra való jogosultság, e) a polgár meghalt.
Tv. 14. § A nyilvántartás szervei az általuk kezelt adatokat az alábbi forrásból gyűjtik: a) a polgár lakcímbejelentése;
Tv. 26. § (1) A Magyar Köztársaság területén élő, e törvény hatálya alá tartozó polgár [4. § (1) bekezdés] köteles beköltözés vagy kiköltözés után három munkanapon belül lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címét a települési önkormányzat jegyzőjének nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni (a továbbiakban együtt: lakcímbejelentés). (3) A lakcímbejelentéshez a lakás tulajdonosának vagy a lakás használatára egyéb jogcímen jogosultnak a hozzájárulása szükséges. (4) A lakcímbejelentés ténye önmagában a lakás használatához fűződő, valamint egyéb vagyoni jogot nem keletkeztet, és nem szüntet meg. Érvénytelen a bejelentett lakcímadat, ha a polgárnak a lakás használatára vonatkozó joga jogerős bírósági vagy hatósági határozat alapján megszűnt és a határozatot végrehajtották, továbbá, ha az illetékes települési önkormányzat jegyzője megállapította, hogy a polgár bejelentett lakcímadata nem valós. (…)
R. 34. § (1) A bejelentett lakcím valódiságát az adatok alapján a jegyző ellenőrzi. Amennyiben a bejelentett lakcím nem valós vagy a bejelentőlapot a szállásadó nem írta alá, vagy a bejelentés egyéb okból nem felel meg a lakcímbejelentésre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek, a bejelentkezést el kell utasítani. (2) Ha a polgár által bejelentett lakcím nem szerepel a helyi címnyilvántartásban, de a lakcím valódiságát hiteltérdemlően igazolja, a bejelentést el kell fogadni és egyidejűleg a jegyző a nyilvántartást módosítja. (3) Ha a jegyző a bejelentkezés elfogadása után állapítja meg, hogy a bejelentett lakcím nem valós, határozatban állapítja meg a lakcím érvénytelenségét és a határozat jogerőre emelkedését követően az érvénytelen lakcímadatot a nyilvántartásban fiktív jelzéssel szerepelteti mindaddig, amíg a polgár a valós lakcímét be nem jelenti.
R. 35. § (1) Ha a polgárnak a nyilvántartásban sem lakó-, sem tartózkodási helye nincs, és nem külföldön élő magyar állampolgár, adatait „lakcím nélküli”-ként kezelik. (4) A lakcím érvénytelenítése, illetőleg „fiktív” jelzéssel szerepeltetése esetén a jegyző gondoskodik arról, hogy az érintett polgár lakcímet tartalmazó hatósági igazolványa érvénytelenségének ténye a hatósági igazolvány nyilvántartásba bejegyzésre kerüljön.
R. 37. § (1) Helységnév, postai irányítószám, közterület elnevezés, házszám, épület, lépcsőház, szint, ajtó számozásának változása és területátcsatolás miatt költözéssel nem járó lakcímváltozásról a polgárnak nem kell bejelentést tennie. A lakcímadat ilyen megváltozása nem minősül adatváltozásnak, arról - az eredeti bejegyzési időpont változatlanul hagyásával - a lakóhely szerint illetékes jegyzőnél előterjesztett kérelemre a lakóhely szerint illetékes körzetközponti jegyző a címváltozásnak megfelelő hatósági igazolványt állít ki és kézbesít a polgár részére. (2) A jegyző az (1) bekezdés szerinti változást hivatalból vezeti át a nyilvántartáson.
Tv. 34. § Az e törvény alapján lefolytatott eljárásra, a hatósági nyilvántartás vezetésére, valamint a hatósági bizonyítvány és igazolvány kiadására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
Tv. 35. § (3) A nyilvántartás működőképességét rendkívüli állapot, szükségállapot és veszélyhelyzet esetén is biztosítani kell.
Tv. 36. § (1) A nyilvántartás a nemzeti vagyon része, kialakítása, működtetése és fejlesztése állami feladat, az ellátásához szükséges pénzügyi fedezetet az állami költségvetésből kell biztosítani. (…)
Tv. 38. § (3) A személyi szám a törvény hatálybalépésével egyidejűleg megszűnik. Ahol más jogszabály „személyi számot” említ azon „személyazonosító jelet”, „népesség-nyilvántartást” azon „személyi adat- és lakcímnyilvántartást”, „állandó bejelentett lakást” azon „lakóhelyet”, „ideiglenes lakáscímet” azon „tartózkodási helyet” és ahol „személyi igazolványt” azon „személyazonosító igazolványt” kell érteni. (4) A Hivatal vagyonjogi és munkajogi ügyek tekintetében az Állami Népességnyilvántartó Hivatal jogutódja.
R. 47. § (1) Az állami költségvetésből kell biztosítani a nyilvántartás működtetését és fejlesztését, így különösen a) a nyilvántartás helyi, területi és központi rendszere működtetésének személyi, tárgyi, technikai feltételeinek biztosítását; b) a nyilvántartás adatgyűjtési rendszerének működtetését; c) a nyilvántartás karbantartását, a karbantartáshoz szükséges adatforgalom, adatátadás biztosítását;

A Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2006. évi LV. törvény
2. § Ahol e törvény hatálybalépését megelőzően kiadott törvény vagy rendelet a) Belügyminisztériumot, valamint belügyminisztert említ, ott ab) a közbiztonság, valamint az élet- és vagyonbiztonság védelmével, az államhatár őrizetével és a határforgalom ellenőrzésével, a magyar állampolgársággal, az anyakönyvvel, a külföldiek beutazásával és tartózkodásával, a menedékjoggal, továbbá a személyiadat- és lakcímnyilvántartással kapcsolatos feladatok tekintetében Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumot, valamint igazságügyi és rendészeti minisztert,k) a közigazgatási informatikai feladatokért, valamint országos szintű fejlesztéssel, fejlesztési tervezéssel és programozással kapcsolatos kormányzati feladatokért felelős minisztériumot vagy minisztert említ, ott Miniszterelnöki Hivatalt, valamint Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert kell érteni.
3. § (3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a költségvetési törvény keretei között az e törvény végrehajtásához szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokat elvégezze. (4) Az e törvénnyel más szervhez átkerülő feladat- és hatáskörök tekintetében - az ellátásukhoz kapcsolódó egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre is kiterjedően - a feladatot eredetileg ellátó szerv jogutódja az adott feladatot, hatáskört átvevő szerv.