Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró
adatvédelmi biztos
Jelentése
az OBH 4761/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsa
Az eljárás megindulása
A panaszosok beadványukban előadták, hogy diszlexiás gyermekük a 2006/2007-es tanévben az üllői Árpád Fejedelem Általános Iskola ötödik osztályos tanulója volt. A panaszos szülők szerint gyermeküket az iskolában hátrányosan megkülönböztették (indokolatlanul kapott elégtelen osztályzatot, osztályfőnöki rovót). A beadvány tartalmazta azt is, hogy a szülők panaszt tettek az iskola igazgatójánál, amelynek következében gyermekük helyzete tovább romlott.
A panaszosok tájékoztatták az országgyűlési biztos általános helyettesét arról is, hogy beadványukat – 2006 októberében – megküldték Üllő Város Önkormányzata Polgármesteri Hivatalának, kérték panaszuk kivizsgálását.
A beadványban foglaltak a gyermek alkotmányos jogaival összefüggő visszásság gyanújára utaltak, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az országgyűlési biztos általános helyettese vizsgálatot indított.
A polgármestertől – a vonatkozó dokumentumok másolatának csatolásával – tájékoztatást kért a panaszosok által indított eljárás eredményéről, esetleges intézkedéseiről. 

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere
1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Közokt. tv.)
11. § (1) A tanuló joga különösen, hogy l/. jogai megsértése esetén – jogszabályban meghatározottak szerint – eljárást indítson, továbbá igénybe vegye a nyilvánosságot; 
83. § (1) A nevelési-oktatási intézmény a gyermekkel, a tanulóval kapcsolatos döntéseit – jogszabályban meghatározott esetben és formában – írásban közli a tanulóval, illetve a szülővel.
(2) A tanuló, a szülő, az óvoda, az iskola, a kollégium döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) ellen – a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül – a gyermek, tanuló érdekében eljárást indíthat, kivéve a magatartás, a szorgalom, valamint a tanulmányok értékelését és minősítését. Eljárás indítható a magatartás, szorgalom és a tanulmányok minősítése ellen is, ha a minősítés nem az iskola által alkalmazott helyi tantervben meghatározottak alapján történt, illetve a minősítéssel összefüggő eljárás jogszabályba vagy a tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezésekbe ütközik.
(4) A fenntartó képviselője jár el, és hoz másodfokú döntést a) a törvényességi kérelem; továbbá b) az óvodai felvételekkel és az óvodából való kizárással, a tanulói jogviszony, valamint a kollégiumi tagsági viszony létesítésével, megszüntetésével, a tanulói fegyelmi ügyekkel kapcsolatban benyújtott felülbírálati kérelem tekintetében.
(5) A fenntartó képviselője a (4) bekezdésben meghatározott eljárásban a kérelmet elutasíthatja, illetve a döntést jogszabálysértés vagy egyéni érdeksérelem esetén a) megváltoztathatja, vagy b) megsemmisítheti, és a nevelési-oktatási intézményt új döntés meghozatalára utasíthatja.
(7) A felülbírálati kérelem és a törvényességi kérelem benyújtásával kapcsolatos határidő számítására, a mulasztásra, a kérelem elbírálásával kapcsolatos eljárásra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvénynek a rendelkezéseit kell alkalmazni.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
4. § (1) Az ügyfeleket megilleti a tisztességes ügyintézéshez, a jogszabályokban meghatározott határidőben hozott döntéshez való jog és az eljárás során az anyanyelv használatának joga.
29. § (1) A hatósági eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára, más hatóság kezdeményezésére, külön jogszabályban meghatározott panaszra (a továbbiakban együtt: kérelem) vagy hivatalból indul meg.
(3) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, az eljárás megindításáról…b) a kérelemre indult eljárásban az ismert ellenérdekű, illetve érintett ügyfelet a kérelem beérkezésétől számított öt napon belül értesíteni kell.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A dokumentumok tanúsága szerint az önkormányzat a panaszosok beadványát 4617/2006. számon, 2006. október 18-án iktatta. 
Az iskola igazgatója a 2006. december 7-én kelt levelében a panaszos anyát arra kérte, hogy a gyermekével kapcsolatban felmerült problémák tisztázása érdekében jelenjen meg az iskolában. A panaszos anya a kérésnek eleget tett, a gyermek osztályfőnökével a probléma lényegét tisztázták. Az iskola javasolta, hogy a gyermeket a szülő vigye el a Nevelési Tanácsadóba.
A 2007. február 9-én kelt osztályfőnöki jellemzés szerint a panaszosok gyermeke a tanítási órákon, valamint a szünetekben többször megsértette a házirendet, ezért több szaktanár figyelmeztetésben részesítette. A 2006/2007-es tanév elején több szülő jelezte, hogy a panaszosok gyermeke a buszmegállóban durván bántalmazta társait, kérték az osztályfőnök intézkedését. Az osztályfőnök a jelzett problémák miatt folyamatosan kapcsolatot tartott az iskola fejlesztőpedagógusával és gyermekvédelmi felelősével, elhatározták, hogy a probléma megoldására ismét megbeszélésre hívják a szülőket. A gyermek magatartásával és munkavégzésével kapcsolatos problémák a második félévben is felmerültek. A feljegyzés rögzíti, hogy a problémamegoldás érdekében a pedagógusok javasolták a szülőknek a Nevelési Tanácsadó felkeresését.
A panaszos anya a Nevelési Tanácsadóban kérte a gyermek pedagógiai vizsgálatát. A vizsgálat eredménye szerint a gyermeknek a szövegértés területén elmaradásai vannak. A Nevelési Tanácsadó a gyermek további pedagógiai, pszichológiai vizsgálatát javasolta. A 2007. június 4-én kelt pszichológiai vizsgálati vélemény további vizsgálatokat, továbbá kognitív-viselkedésterápiát javasolt. A pedagógiai vizsgálat eredménye szerint a gyermek a Nevelési Tanácsadóban heti rendszerességgel vesz részt foglalkozásokon.
A polgármester hivatalomnak küldött tájékoztatása szerint: „A fent kifejtett szakvélemények egyértelműen alátámasztják azt a tényt, hogy a gyermek rosszabb jegyei, a magatartása következtében alkalmazott osztályfőnöki rovó nem diszkriminatív bánásmód, hanem a tanuló gyenge anyanyelvi készsége, koncentrációs-figyelmi, viselkedési zavarának következménye, melynek kezelése indokolt.” 
A polgármester szakvéleményekre alapozott megállításait nem vitatva megállapítottam, hogy az iskola a panaszosok gyermeke tanulmányi munkájával és magatartásával kapcsolatban felmerült problémák kezelése érdekében felvette a szülővel a kapcsolatot és javasolta a gyermek vizsgálatát. A panaszosok az iskolával együttműködve a gyermeket a vizsgálatokra elvitték. Feltehetőleg a szakvélemények által javasolt kezeléseken, foglalkozásokon való részvétel, az iskola és a szülő együttműködése a gyermek segítségére lesz. Előzőekre figyelemmel az iskola eljárásával kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel.
Vizsgálatom során megállapítottam azt is, hogy az önkormányzat a panaszosok beadványát 2006. október 18-án iktatta, de az iskolával a kapcsolatot csak az országgyűlési biztos általános helyettesének megkeresése után vette fel. Ezzel megsértette a Ket. 4. § (1) és 29. § (3) bekezdését. A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint az önkormányzat a panaszosokat nem tájékoztatta vizsgálata eredményéről, nem vizsgálta a beadvány azon részét mi szerint a panaszosok gyermekének a helyzete tovább romlott, amikor az iskola igazgatójánál panaszt tettek a gyermekük hátrányos megkülönböztetésével kapcsolatban. Az önkormányzat ezzel ugyancsak a Ket. 4. § (1) bekezdésében foglaltakat sértette meg.
Az önkormányzat előzőekben ismertetett mulasztása visszásságot okozott a jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, azon belül a tisztességes eljárással összefüggésben.

Figyelemfelhívás
A vizsgálatom során feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásság elkerülése érdekében, az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján felkérem Üllő Város Önkormányzata polgármesterét, hogy a jövőben a kérelmek elbírálásáról a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CLX. törvény rendelkezései szerint, az abban meghatározott határidőben döntsön.

Budapest, 2007. augusztus 27.

Dr. Péterfalvi Attila sk.