Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogkörében eljáró
adatvédelmi biztos
Jelentése
az OBH 4633/2006. számú ügyben

Előadó: dr. Budai Andrea
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában a Békés Megyei Illetékhivatal eljárását sérelmezte. A panasszal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos általános helyettese vizsgálatot indított. Ezzel egyidejűleg, az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Elnökét is vizsgálat tartására kérte fel. 

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

Az alkalmazott jogszabályok
2003. évi XCII. törvény az adózás rendjéről (Art. )
1. § (5) Az adóhatóság az adózónak a törvények megtartásához szükséges tájékoztatást megadja, az adóbevallás, az adóbefizetés rendjét vele megismerteti, az adózót jogainak érvényesítésére figyelmezteti. Az adózó köteles a jogait jóhiszeműen gyakorolni és elősegíteni az adóhatóság feladatainak végrehajtását.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
A panaszost a 2001. január 25. napján elhunyt Mészáros László hagyatéka után az illetékhivatal a 2001. augusztus 29. napján kelt, 103103-01-2001. számú fizetési meghagyásával 38.168 Ft öröklési illeték megfizetésére kötelezte. Tekintettel arra, hogy a panaszos illetékfizetési kötelezettségének nem tett eleget, az illetékhivatal 2006. február 13-án, az Art. 155. § (4) bekezdése alapján, a fennálló tőke és járuléka hátralék összegére a panaszos örökölt ingatlanára jelzálogjog bejegyzését kérte az Orosházi Földhivataltól.
A panaszos 2006. szeptember 11-én – elektronikus levélben – szociális helyzetére hivatkozva közölte, hogy a kiszabott öröklési illetéket nem tudja kifizetni, de méltányossági kérelemmel nem élt, illetve a jelzáloggal kapcsolatban érdeklődött. Az illetékhivatal 2006. szeptember 13-án kelt levelében tájékoztatta a panaszost tartozása akkori összegéről, továbbá hogy a jelzálog törléséhez a tartozást rendezni kell.
2006. szeptember 27-én az illetékhivatal az illetéktartozás beszedése érdekében végrehajtói letiltást kezdeményezett a panaszos nyugdíjára, amelyet azonban előzetesen csak a panaszos részére küldött meg. A panaszos október 4-én kérelmezte a letiltás elhalasztását, és jelezte hogy a hivatalomhoz fordult panaszával. Október 9-én az illetékhivatal tájékoztatta, hogy a letiltást egyelőre mellőzi.
A panaszos 2006. november 14-én a fennálló tartozását rendezte, az első fokú adóhatóság pedig 2007. július 12-én kérte a földhivataltól a jelzálogjog törlését.
Az Art. 1. § (5) bekezdése szerint az adóhatóság az adózónak a törvények megtartásához szükséges tájékoztatást megadja, az adóbevallás, az adóbefizetés rendjét vele megismerteti, az adózót jogainak érvényesítésére figyelmezteti. A panaszos 2006. szeptember 11-én kelt beadványa – noha abban a panaszos nem kifejezetten méltányosságot vagy fizetési könnyítést kért – tartalmában méltányossági elemeket is tartalmazott. A vizsgálatom során megállapítottam, hogy az illetékhivatal az Art. fent említett szakasza ellenére nem hívta fel a panaszost a beadványa pontosítására, vagyis arra, hogy az vajon az Art.133-134. §-ai szerinti méltányosság gyakorlására vagy fizetési könnyítés biztosítására irányul-e, tájékoztatva arról, hogy az ilyen kérelem illetékköteles, illetve arról, hogy a méltányossági vagy fizetési könnyítési kérelem milyen esetben teljesíthető.
Az illetékhivatal eljárása ezért a jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okozott.
Tekintettel azonban arra, hogy a panaszos a tartozását teljes egészében megfizette, továbbá arra, hogy az APEH Elnöke a Békés Megyei Illetékhivatal jogutódjának, az APEH Dél-alföldi Regionális Igazgatósága adó-és illetékügyi szakigazgatója figyelmét felhívta a méltányossági elemeket is tartalmazó beadványok esetén követendő eljárásra, valamint arra, hogy a jogalap megszűnése esetén a jövőben haladéktalanul intézkedjenek a jelzálog törlése érdekében, vizsgálatomat külön intézkedés nélkül lezárom.

Budapest, 2007. augusztus 27.

Dr. Péterfalvi Attila sk.