Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4528/2006.  számú ügyben

Előadó: dr. Budai Andrea
A vizsgálat megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Pest Megyei Illetékhivatal (a továbbiakban: illetékhivatal) nem bírálta el a méltányossági kérelmét.
A panasszal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv. ) 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos általános helyettese vizsgálatot indított.
Ezzel egyidejűleg, az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: APEH) elnökét is vizsgálat tartására kérte fel. 

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
2. § (1) Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

Az alkalmazott jogszabályok
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
71. § (1) A hatóság – a (4) és (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben pedig végzést bocsát ki (a továbbiakban együtt: döntés).

1990. évi XCIII. törvény az illetékekről (Itv.)
23/A. § (1) Ingatlan tulajdonjogának cégjegyzék, illetve vállalkozói igazolvány alapján az illetékkötelezettség keletkezésekor a főtevékenysége szerint ingatlanforgalmazásra jogosult vállalkozó, ha a vagyonszerzés illetékkiszabásra bejelentésekor tett nyilatkozata szerint az ingatlant továbbeladás céljából vásárolta, és az illetékkötelezettség keletkezésekor ingatlanok pénzügyi lízingjét főtevékenységként végző vállalkozó, ha a vagyonszerzés illetékkiszabásra bejelentésekor tett nyilatkozata szerint az ingatlant pénzügyi lízingbeadás céljából vásárolta (a továbbiakban együtt: vállalkozó), továbbá az ingatlanalap által történő megszerzésekor az illeték mértéke az ingatlan - terhekkel nem csökkentett - forgalmi értékének 2%-a. (7) Ha az (1) bekezdésben meghatározott céllal megszerzett ingatlant az ingatlanforgalmazást végző vállalkozó a vagyonszerzés illetékkiszabásra bejelentésétől számított két éven belül nem adja el és ennek megtörténtét – legkésőbb a határidő elteltét követő 15 napon belül – a tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséről szóló határozattal (ennek hiányában az ingatlan-nyilvántartási eljárás megindítását a tulajdoni lapon feltüntetett széljeggyel) nem igazolja, illetőleg ha az ingatlanok pénzügyi lízingbeadásával foglalkozó vállalkozó a fenti határidőn belül a lízingbeadás tényét a futamidő végén tulajdonjog átszállást eredményező szerződéssel nem igazolja; az illetékhivatal a vagyonszerzésre a 19. § (1) bekezdés, illetve 21. § (1) bekezdés alapján egyébként fizetendő és az (1) bekezdés szerint megállapított illeték különbözetének kétszeresét a vállalkozó terhére pótlólag előírja. Ha a megszerzett ingatlanból a vállalkozó több önálló ingatlant alakít ki, akkor az illetékkülönbözetet – arányosítással – csak arra az ingatlanra lehet előírni, amelyet az (1) bekezdésben meghatározott célból megszerzett ingatlan illetékkiszabásra bejelentésétől számított két éven belül nem adott el, illetőleg nem adott pénzügyi lízingbe.

2003. évi XCII. törvény az adózás rendjéről
134. § (4) Az illetékügy elbírálására jogosult adóhatóság az illetékfizetésre kötelezett kérelmére jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire, vagyonszerzési illeték esetén a megszerzett vagyon jellegére és a szerzés körülményeire figyelemmel az illetéktartozást mérsékelheti vagy elengedheti.

A megállapított tényállás
A Duna-Komfort Kft. 2002. július 26-án kelt és illetékkiszabásra a földhivatalhoz 2002. augusztus 8-án bejelentett adásvételi szerződéssel megvásárolta a szentendrei 3353/3. hrsz.-ú ingatlant. A vagyonszerzés után az illetékhivatal 2003. május 14-én kelt, 336791-01-2002. számú fizetési meghagyásával az (Itv.) 23/A. §-a szerinti kedvezményes (2%-os) illetékkulcs alkalmazásával 1.080.000 Ft vagyonszerzési és 2.000 Ft eljárási illeték (összesen 1.082.000 Ft) megfizetésére kötelezte a kft.-t.
A kft. beadványa alapján – miszerint az ingatlan vételára nem 54 millió Ft, hanem 34 millió Ft volt – az illetékhivatal 2003. június 30-án kelt 616.851/2003. számú határozatával a 336791-01-2002. számú fizetési meghagyással ugyancsak az Itv. 23/A. §-a szerinti kedvezményes illetékkulcs alkalmazásával 680.000 Ft vagyonszerzési és 2.000 Ft eljárási illeték (összesen 682.000 Ft) megfizetésére kötelezte a társaságot. A fizetési meghagyásban az illetékhivatal felhívta a kötelezett figyelmét arra, hogy amennyiben az ingatlant 2004. augusztus 8-ig nem adja el, és ennek megtörténtét az ezt követő 15 napon belül nem igazolja, úgy az egyébként fizetendő és a fizetési meghagyással megállapított illeték különbözetének a kétszeresét pótlólag meg kell fizetnie. A Duna-Komfort Kft. a fizetési meghagyást 2003. július 7-én átvette, és az illetéket 2003. július 16-án befizette.
Tekintettel arra, hogy a fenti ingatlan továbbértékesítésének igazolása a megadott határidőig nem történt meg, az illetékhivatal a 2005. augusztus 3-án kelt 617.084/2005. számú határozatával 2.400.000 Ft vagyonszerzési illeték pótelőírását rendelte el. A határozat ellen a Duna-Komfort Kft. jogutódja, a Hungaro-Plakát Kft. fellebbezéssel és a továbbértékesítés igazolási határidejének elmulasztása miatt igazolási kérelemmel élt, melyben arra hivatkozott, hogy az ingatlanértékesítés 2 éven belül megtörtént, valamint, hogy a Duna-Komfort Kft. 2004. január 5-ével beolvadt a Hungaro-Plakát Kft.-be, azonban az átalakulás során az ügyről a jogutód nem kapott tájékoztatást, így nem volt tudomása igazolási kötelezettségéről.
Az igazolási kérelmet az illetékhivatal a 617.084/2/2005. sz. határozatával elutasította, a pótelőírást elrendelő határozatot pedig a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal a 2005. október 3. napján kelt 32-1561/2005. számú határozatával helybenhagyta.
Az illetékhivatal 2006. június 8-án kelt fizetési felhívását követően 2006. június 19. napján 2.400.000 Ft illeték befizetésre került.
A befizetést követően, 2006. július 3-án a panaszos – aki a cégnyilvántartási adatok szerint a Duna-Komfort Kft. ügyvezetője volt az átalakulásig (2004. január 5-ig), majd 2006. január 1-jétől a Hungaro-Plakát Kft. egyik, együttes képviseleti joggal rendelkező, de önálló képviseleti jogosultsággal nem rendelkező munkavállalója – kérelmet terjesztett elő az illetékhivatalnál, melyben a 2.400.000 Ft visszatérítését, vagyis gyakorlatilag a méltányosságból történő elengedését kérte.
A kérelmében egyrészt az ingatlaneladással kapcsolatos, az Itv. 23/A. § (7) bekezdése szerinti bejelentési (igazolási) kötelezettség elmaradásának okára hivatkozva előadta, hogy méltánytalannak tartja az illeték pótelőírását, miután nem volt tudomása az ingatlan továbbértékesítésének bejelentési kötelezettségéről.
Másrészt személyes okokra hivatkozva előadta, hogy feleségével két kiskorú gyermek eltartásáról gondoskodnak, akik közül az egyik súlyos cukorbeteg. Felesége nem tud dolgozni, mivel a beteg gyermek speciális étkezésre és inzulin beadására szorul. A családot súlyos anyagi kár érte, a 2006. áprilisi árvíz következtében lakóházukat víz lepte el, továbbá személygépkocsijuk totálkárosra égett – mely után további fizetési kötelezettség is terheli –, illetőleg felesége megsérült. Fentiek alapján a családja megélhetése veszélybe került, illetve a céget is az ellehetetlenülés fenyegeti. 
Az illetékhivatal 15 napos határidőt tűzve a kötelezettet, azaz a Hungaro-Plakát Kft.-t hiánypótlásra hívta fel. A kézbesítést igazoló tértivevény tanúsága szerint azt 2006. szeptember 21-én átvették, azonban arra válasz nem érkezett. Ezt követően az illetékhivatal az ügyet érdemi elbírálás nélkül irattárba helyezte.
Az APEH elnöke tájékoztatott arról, hogy vizsgálata során felkérte az illetékhivatal jogutódjaként eljáró első fokú adóhatóság illetékügyi szervét, hogy a kérelmet bírálja el. Az első fokú adóhatóság 2007. június 29-én kelt határozatával az elengedési és visszatérítési kérelmet elutasította. Az adóhatóság tájékoztatása szerint a határozat ellen nem nyújtottak be fellebbezést. 

A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint „Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bekezdés), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.”
Megállapítottam, hogy a panaszos a méltányossági kérelmét elutasító határozat ellen nem nyújtott be fellebbezést, tehát nem merítette ki a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket, ezért annak vizsgálatára az Obtv. alapján nem volt lehetőségem.
A vizsgálatom során megállapítottam továbbá, hogy az illetékhivatal a jogszabályban (Ket.) előírt ügyintézési határidőn belül nem hozott érdemi döntést, azt csak jelentős késedelemmel, az APEH Elnökének a felhívására tette meg. Ezért az illetékhivatal eljárása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.
Tekintettel azonban arra, hogy az APEH Elnöke a Pest Megyei Illetékhivatal jogutódjának, az APEH Közép-magyarországi Regionális Igazgatósága adó- és illetékügyi szakigazgatója figyelmét felhívta arra, hogy a jövőben az ügyek határidőben kerüljenek elintézésre, illetőleg intézkedés nélkül ne kerülhessenek irattárba, vizsgálatomat intézkedés nélkül lezárom.

Budapest, 2007. október 8.
Dr. Szabó Máté sk.